114 



fran 6 N, lat. till 12 S. lat. och synes ntgora en fort- 

 sattning emot S. och SO fran NO passaden ; afminstone 

 forefoll den mig sa i November och December 1827. Da 

 hade den en skarp grans emot SO passaden, sa att bada tyek- 

 tes blasa rakt emot hvarandra, och denna sednare slutade 

 mot N. med nastan rak O vind (kanske till folje af vin- 

 dens dragning emot det da uphettade sodra Afrika V Se 

 bifogade charta). 



G. Mellan Madagascar och Africa herrskar vid syd- 

 ligt solstand SO passad , hvilken blir tydlig afven pa detta 

 smala haf , emedan en sadau vind da behofves for att er- 

 satta den luftmassa som stiger upat fran sydafrika , hvar- 

 ofver solen vid den tiden star lodratt. Under det andra 

 halfaret upgifves vestliga vindar vara radande dersfades , 

 ^hvilka ute i opna hafvet bli sydvestliga/ J Dessa vesfan- 

 vindar kunna ej anses utgora del af nagon aeqvatorialvind , 

 utan tie tyckas harrora fran den ofver Afrika , ofvanfor pas- 

 saden tillbakafallande vinden , som slar ned ofver denna 

 hafstrakt, hvarest ingen passad vid samma tid frambryter. 

 Upkomsten af denna samt en liknande vind vid Brasiliens 

 kust aro de som svarast forklaras efter den forut npgifna 

 theorien. 



7. Langs utmed SO kusten afBrasilien rada vid sydligt 

 solsfand ostliga och nordostliga vindar, som tyckas harleda 

 sig fran passaden, hvilken nu insfrommar emot det uphettade 

 landet , och isynnerhet emot de stora Pampas V och SV 

 om Platas mynuing. Under andra halfaret blasa der SV 

 vindar, som torde bora forklaras pa samma satt som den 

 nyss forut (vid n:o 6 namnda SW vinden under samma 

 arstid vid Afrikas ostra sida. 



8. I mellersta delen af Allantiska Oceanen rader en 

 aaqvatorialvind , som ar ganska marklig, dels derfcire, att 

 den aldrig stracker sig in pa sodra jordhalfvan: sodra pas- 

 saden gar altid en eller annan grad ofver aeqvator, in pa 

 norra sidan ; dels for det nastan oafbrutna lugn , som under 



