102 



X. Om de tropiske vindarne 3 (med chartn PI. 2) , 



ttf C. J. SVNDE VA L L. 



(Uplast den 2!j Maj 1837.) 



J-Re reguliera vindar som Iierrska pa hafvet uti heta zonen 

 hafva adragit sig sjofarandes och naturkunniges uppmark- 

 samliet under hela den europeiska sjofartens och bildnin- 

 gens nyare tid , eller allt sedan Amerikas upptackt , hvar- 

 Igenom de forst blefvo bekante; och denna upmarksamhet 

 har med ratta egnafs dem, ty kannedom om dessa vindar 

 ar af storsta vigt sa val i praktiskf hanseende , da seg- 

 lingen i dessa trakter till en stor del beror derpa , som i 

 theoretiskt, da denna kannedom ar en af de hufvudsakli- 

 gaste ledtradarna for vetenskapen om forandringarne i var 

 planets luffkrets, eller for mrtegroJogien. 



Pa Oceanen mellan ' vandkretsarne blaser, sasom val 

 bekant jir, en ouphorlig vind , den sa kallade Passadvinden 

 eller Ostpassaden y hvilken blaser emot seqvator i en nagot 

 ostlig rigtning., sa aft den norr om aeqvator vanligen ar 

 Nordostlig aller ofta NNO och soder om densamma SO till 

 SSO. Den ar kjind for att vara ganska jemn , lindrig, Ijum 

 och torr, saint att medfora ett nastan oafbruiet klart vader; 

 inom dess omrade kan sjomannen verkligen njuta af ett 

 lugnt lif. Dock ma man ej forestalla sig att den ar full- 

 komligt oforanderlig. Den ar det blott savida , att den al- 

 drig medforer egentlig storm eller ihardigt regnvader, och 

 ^att den aldrig kommer fran vest-kanten. Vid sina granser 

 emot tropiken och aeqvatar, ar vinden oftast ganska foga 

 ostlig, och det ar ej ovanligt att den der blaser rakt i norr 

 och soder, men midt emellan dessa granser ar den under- 

 stundom ostlig. Att likval ett aldeles oinbytt lorhallande 

 nagongang intraffar , bor ej forefalla nagon ovantadt. 



