r 4 



for ar 1830, till en borjan anmarka aft karakteren af l>le- 

 kings vegetation ar bestamd genom sjelfva belagenheten 

 ocb den geognostiska beskaffenheten af clenna lilla provins, 

 som utgor en af urberg bestaende for det mesfa skogbe- 

 vuxen kuststracka langs Ostersjon , begransad af Smalaiuls 

 och Skanes skogstrakter. Massan af vegetationen maste 

 foljaktligen utgoras af kustvexter och sadana skogsvexter, 

 som forekomma pa urbergsformationen. Ett undantag har- 

 ifran gor egentligen endast den vestligaste delen af provin- 

 sen, eller det sa kallade Listerlandet , som innefattar den 

 laglanda trakt, bvilken begransas af Kyss.asen , Ostersjon, 

 Norje a och sjon Vesan. Denna trakt, som numera ar 

 mycket befolkad och odlad samt fordelad mellan 4 soknar , 

 utgjorde fordom for vikingar och naskonungar en alskad 

 vistelseort. Den hogre delen bildade da sakerligen en o , 

 och sjon Vesan , hvilken genom Norje a bar sitt utlopp i 

 hafvet och arligen alltmera igenvexer, ar att anse sasom 

 en aterstod af det vatten, som pa alia sidor omgaf den- 

 sanima, och anim kan man ruira Solvesborg uptacka spa- 

 ren efter den vesfra foreningen mellan Yesan och hafvet. 

 Det gifves visserligen hogst i'a stallen , hvarest gransen 

 mellan tvenne angransande provinser ar sa skarpt marke- 

 rad, som vid Sisseback mellan Skane och Bleking; sa 

 lange man ar i forra provinsen, ser man sig omgifven af 

 endast kala sandfalt betackta med stora losa stenar, mellan 

 hvilka sparsamma bohvetesakrar aro beliigna under dot att 

 halffortorkade pilar, planterade utmed vagen, jemle nagra 

 alar och en eller. annan liten planterad furulund, aro de 

 enda trad, som visa sig; men man bar knapt passerat of- 

 ver den lilla ba'cken , forran man inkomrner i skog af stora 

 berrliga bokar, som beklada och till en betydlig del un- 

 dangomma den sammanhangande bergmassan. Sjelfva Ian- 

 dets yttre karakter tyckes saledes utvisa att Valjo borer till 

 Bleking ocb ej till Skane , hvilket ytterligare bekraftas af 

 de eklesiastika och judiciela forhallanderna , och det ar 

 pji grund laraf, som de vexier, hvilka forekomma pa 



