116 



Under tlet amlra balfaret hlir a-qvatorialvinden i atlan- 

 tiska bafvet, samt lugnen, vida smalare och latfare att pas- 

 sera. De stracka sig da ungefar mellan 6N och 1 a 2N 

 lat. ., eller ililaga at Amerikanska sidan en annu smalare 

 rymd, och lara i allmanbet hafva mest vackert vader. 



9. I Vestindicn sages under storre delen af aret herrska 

 en NO vind med vackert torrt vader, som tydligen at NO 

 passaden. Men i September, October ocb November rada 

 der ombytliga vestanvindar med yrnniga regnfall, ocb vidt- 

 beryktade orcaner. Dessa kunna ej komma fran seqvato- 

 rialvinden , utan maste barlcda sig fran tempererade zonens 

 vestanvindar, som nu stracka sig anda dit, emedan NO 

 passaden flyttar mot soder efter solen ; eller kanske till en 

 stor del forsvinner norr om den boglandta , bergiga ocb 

 skogrika delen af Sydamerica , ofver bvilken solen da 

 star , ocb som ej kan blifva i nog stor scala uppbettad for 

 att fordra betydlig tillkoinst af vind fran liafvet. Det ar 

 denna regntid som gor climatet pa de stora Antillerna sa 

 fruktansvardt. 



10. I Medelhafvet aro vindarne aldeles irreguliera un- 

 der var vintertid. Detla baf, som ar belaget omkring 35 

 lat. ocb mellan continenterna, ar da utom inflytandet af 

 passaderna, som dragit sig at soder. iMen under sommar- 

 manaderna lierrska der temligen stadiga N. ocb NO vindar, 

 som komma ofver SV delen af Europa fran Atlantiska 

 Oceanen, for att instromma ofver oknarne i Afrika , bvilka da 

 brannas af lodrata solstralar. Uti JMedelbafvet h'nnes ingen 

 lydlig regntid. 



11. Roda Jia/rcl: skall yid nordligt solstand bafva tam- 

 ligen conslant NY vind i sin norra del , men SV uti den 

 sodra. Den forra torde vara alt betrakta sasom en fortsatt- 

 ning fran Medelbafvets lika rigtade vind; den sednare tyckes 

 sta i sammanbang med SV vinden i Indtska liafvet. 



12. Lti Pcrsiska rihen upgifves vinden vara aldeles 

 motsalt emot den i roda liafvet men la'rer vara annu mera 



