118 



lika med den i atlantiska hafvet Katta forhallandet ma nti 

 vara detta eller nagot annat, sa ar det siikert att en aeqva- 

 torialvind verkligen finnes afven i Stilla liafvet och detta 

 ar egentligen nog for narvarande upsats. Den berrittas 

 hafva varit lange kand af Spaniorerne , och begagnad for 

 deras seglingar fran Philippinerna till Peru ; atervagen togs 

 genom passaden. Bristen pa land i granskapet af seqvator 

 gor att inga s. k. monsooner kuniia finnas i den stora oce- 

 anen ; men blott en flygtig blick pa cbartan visar att de 

 maste vara ganska tydliga vid norra kusten af Nya Gui- 

 nea, och troligtvis afven vid Carolinska oarne. 



Af de ofvan anforda facta synes tydligen att alia mon- 

 sooner harrora, sasom forut namndes, af passadens fiyttnin- 

 gar efter solen. Sadana balfarsvindar finnas derfore ej blott 

 i de hafsvikar, och utanfor de kuster, hvarest de blifvit 

 antecknade ; utan de finnas ofverallt inom det omrade pa 

 Oceanen inom hvilket passaderna reguliert flytta sig. T. ex. 

 om en punkt anloges, eller om en o funnes midt i Atlan- 

 tiska hafvet vid 10 N. latitud , sa skulle clenna under var 

 sommartid hafva vestlig aeqvatorialvind och regn ; under det 

 ofriga halfaret Nordostvind med klart va'der af passaden. 



Det forstas af sig sjelf , att passadens flyttning at N. 

 och S. ej sker pa en gang vid solens ofvergang ofver aeqva- 

 tor ; utan den sker smaningom , sa att passaderne i all- 

 manhet, afvensom deras mellanrum , komma langst at Norr 

 i Augusti in, -iiind, da solen redan ar langt pa atertag. Li- 

 kaledes racka de langst at soder i Februari , da ett aldeles 

 lika forhtillande ager rum. J^qvatorialvinden tyckes alltsa 

 hafva sina nordliga och sydliga granser der , hvarest den , 

 under sitt langsarnmare fortskridande moter solen , som 

 redan ar pa sitt atert-ig fran tropiken. Detta kan ' forklaras 

 derigenom, att det klara vattnet altfor mycket genomslap- 

 per solstralarne , for att hastigt kunna upvarmas, och att 



