132 



och forsedd med 45 temligen langa liar (Fig. 1. b). Midi 

 under foreningsstallet, dock langre derifran, fanns en odelad 

 Carun cula lacrymalis (Fig. 1. c) likalcdes forsedd med nagra 

 bar, hvilket tyckes tillkannagifva att denna senare bildning 

 snarare hallit pa att blifva deld till en ofre och en nedre, 

 an , hvad man forr skulle formodat, till 2:ne jemte hvaran- 

 dra. Pa hvardera sidan om den egentliga Caruncula fanns 

 ett punctum lacrymale , hvardera forande till en canal af |- 

 turns langd, som slutade blindt. Hornhinnorna (Fig. l.d. d.) 

 voro aflangt ovala med yttre mera tillspetsade andarna na- 

 got nedat vanda $ de bada mot hvarandra vanda segmen- 

 terna endast genom en latt fara atskiljda. I denna nara 2 

 linier langa fara voro de dock fullkomligt sammanvexte , 

 och tillato allsicke nagon seperation. Den hogra var nagot 

 stiirre och mera run dad , och tycktes jifven hafva varil mera 

 convex. 



I den ofriga delen af ansigtet forekommo foljande egen- 

 heter: Ofverkaken var vida kortare an underkaken ; fran 

 midten af ogonlockets trackte sig nedat en lindrigt upphojd 

 smal harlos hudfall (Fig. 2. e). Pa hvardera sidan om 

 denna raphe var en fordjupning (Fig. 2. f) af ^ turns djup. 

 Desse slutade blindt och foretedde tydligt rudimenter till 

 nasborrar. Ofre riinderna omkring dessa fordjupningar voro 

 harlosa, men inuti dem var^ stark barvext. Nedom dessa 

 rudimenter till nasborrar var en tvarfall (Fig. 1. g; af of- 

 verlappen , som derefter ufgick i en spetsig snabellik for- 

 langning (Fig 1. h), hvilken dock ej rackte till att skyla den 

 genom ofverkakens betydliga forkortning blottade f ram re 

 delen af tungan. Ofverkaken var framtill tvart afrundad. 

 Harda gommens starkt tvarfarade slemhinna var uppviken 

 under ofvorlappen. Mjuka gommen var temligen lang och 

 rackte djupt ner i svalget. Vid dess slut var en in gang 

 framat till en storre cavitet, hvilken framtill slutade blindt. 

 En fall af slemhinnan bildade pa ofre vaggen en foga upp- 

 hojd rand, pa hvars omse sidor sa val framat, som bakat 



