51 



minnestider i Norrige. raknats bland de betydligaste infor- 

 selartiklar, som mest kommit fran England. (Uppgift,be- 

 naget nieddelad af Professor KEJSER fran Chrisiiania). 



Der sad ocli homunj alstrades, tillredde invanarne deraf 

 dryck. Den dryck som tillreddes af sad var valo/ och den 

 som tillrcddes af libnung var mjod saledes just de gamla 

 Skandinavers mest ointyckta od briikade dryck. 



Deraf att troskplatser under bar himmel sagas icke 

 vara anvandbara i Tluile af brist pa klart vader ocb for 

 regn skull , liar nagon pastatt att Tbule omojligen kunde 

 vara Skandinavien , erne dan bar icke sfandigt ar mulct och 

 regnigt, som ban formenar forhallandet hafva varit i Tbule. 

 Men for att inse det oriktiga i detta inkast, behofver man 

 bloft forestalla sig att en man fran Orienten eller det syd- 

 ligaste Europa, der oppna troskplatser aro i bruk , gjorde 

 en resa i var Skandinaviska Nord ocb dervid efterfragade 

 bvarfore man ej bar, liksom i bans fa'dernesland , troskade 

 saden under bar bimmel; manne ban ej af bvarje forstan- 

 dig landtbrukare skulle fa precist samrna svar som Pby- 

 tbeas , att saden bos oss inbargas ocb troskas i bus af det 

 skiil att den eljest skulle forderf% 7 as af viita! 



Till de fran Strabo beintade ocb nu forklarade frag- 

 menter ur Pytlieas' reseberattelse om Thule , vilja vi lagga 

 ett par andra fragmenter, som forekomma bos Plinius och 

 bvari det beter om samma Tbule att der vid sommarsol- 

 standet ej iir natt (Plin. Histor. IV. cap. 16) och pa ett an- 

 nat stalle att der om sommaren ar 6 manaders dag och om 

 vintern lika lang n att. (Plin. II c. 75) ; ). llvad den sista 

 uppgiften betrafFar , sa veta vi att de gamle i detta hanse- 

 ende ej alltid bora forstas efter bokstafven. Meningen ar tyd- 

 ligen den att der i Thule farms trakter , der s ol en om somma- 

 ren pa langre tid ej gick ned ocb om vintren ej gick upp. 



Om vi nu med hvarandra jemfora dessa spridda upp- 

 gifter om Thule , sa inse vi la'tt hvilket land dermed be- 

 tecknades. Det iir nemligen omojligt att alia dessa egen- 



*) GEYERS Svea Rikes Hafder I. s. 66. 



