50 



mi af allmogen ates , men som fordom varit till fodoamne 

 vida mer anvand an nu. I Gidathmrjs Lar/en omtalas pa 

 flera stall en [Ivaimayaf^r eller Qvamuihayar , som bevisar 

 att namde vaxt fordom odlades i omhagnade tegar. Pa ett 

 stalle bestammes boter for den, som gar in i annor mans 

 Qvq.nnaha.ge m. in. "eller allt slags frukt, som man verger 

 med hagn eller papassning.'" Pa ett annat stalle stadgas 

 att om n a go n gar in i annor mans Qvarnnahage , sa bar 

 ban ingen ratt till ersaftning, om ban blir pryglad och sla- 

 gen och bans klader blifva bonom frantagna. 



Haraf ser man patagligt bur stort varde man fastade 

 vid egande ratten till planteringar af denna saftvaxt , bvil- 

 ken saledes, uian allt tvifvel, ntgjorde ett af invanarnes 

 bufvudsakliga naringsamne. IN! an torde derfore icke miss- 

 taga sig om man anser denna saftvaxt vara P\THKAS J 

 Kenchros. 



Pytbeas omtalar afven ^andra saftvexter" sasom utgo- 

 rande fodoamnen for invanarne i norra trakterne af Tbule. 

 Det ar i detta banseende markviirdigt aft i anforda gamla 

 Lag, namnes alllid Latikagai'6 1 (Lokgard) bredvid Ovanna- 

 gar^. JMed tradfrukler kan' PYTHKAS ba menat applen (tro- 

 ligen inbemska) ty i sainma lag omtalas afven cplayar^S; 

 och med ^rotter" kan forstas rofvor ; iiffipna-reil anfores 

 ocksa i den anforda gamla lagen , bvars stadgar, sasom 

 ofverenskommelser bland folket, utan allt tvifvel iiro vida 

 aldre an den kongliga sanctionen. 



Derefter leninar Pytbeas uppgifter om sydligare trakter 

 i Tbule. Han omtalar att der icke blott alstrades sad , utan 

 afven boning, ban omtalar stora bus i bvilka saden inber- 

 gades och troskades. Honing alstras eller med andra ord 

 Biskotsel finnes i hela sodra ocb mellersta delen af Skan- 

 dinavien ; men icke i dess norra trakter. 



Det nordligaste stalle i JNorrige der bin finnas ar llede- 

 marken. Hvarken de gamla Norrska Lagarna eller ens Sa- 

 gorna gifva nagon anledning for banden alt bin nagonsin 

 funnits' nordligare. Deremot vet man att Honing fran ur- 



