34 



ufslao-et bli fortfarande ; men cm det gores med hanar sfi 

 visa sig blott nagra snart ofvergaende feeken clertill. Det 

 synes ba'raf som om djuret vore enda orsaken till sjukdo- 

 men; men mot denna asigt tyckes det strida, att en verk- 

 lig skabb ofta tipkommer utan all smitta, sasom en foljd 

 af anclra sjukdomar ; samt alt skabb i allmanbet kan ge- 

 nom metastaser frambringa belt anclra, ofta ganska farliga 

 sjukdomsformer, som ej vika forr an hudutslaget blir ater- 

 staldt. Man kan lioppas att svaret pa dessa fragor snart 

 blir med bestamdbet gifvet. 



For jamforelsens skull vilja vi na'mna nagot om eft 

 pai andra narslagtade djur. 



Hastens Skabbkrak *) (Acarus exnlcerans? L) likuar 

 A. scabiei, men ar nagot storre , och bar de 4 bakfotterna 

 sittande vid sidorna af kroppen , med en liten baftblasa i 

 andan pa det en a paret, nemligen bos ban en p<\ det 3:dje ? 

 bos bonan pa det 4:de. Afven mundelarne liira vara nagot 

 olika. Den finnes i stor ma'ngd bos sk'abbiga ha'star, ocb 

 lefver pa samma satt som A. scabiei. Honan lagger blott 

 ett agg at gangen, som ar \ sa stort som lion sj elf. Ungen 

 utkommer derur efter 8 a 9 dagar. 



Mjol-oret (Acarus Siro) forestalles i samma proportion 

 forstoradt som skabbkraket (70 ganger) pa bifogade plancbe 

 (fig. 8 bonan sedd frau ryggen ; fig. 9 sedd underfill). Det 

 ar nagot storre, nemligen nagot ofver 4^ millimeter langt, 

 a'fven bvilt ocb mjukt , med bruna iofter ocb brunt buf- 

 vud ; men alia dess fotter a'ro lika stora , ocb kroppen bar , 

 isynnerbet bakat, flera ganska ianga borst, hvilka till antal 

 ocb lage alltitl a'ro sadane som de forestallas pa figuren. 

 Mundelarne a'ro olika med dein bos Ac. Scabiei; ka- 



*) Viil bcskrifvct af RASPAIL i forutnamndc arlicte , samt redan forut 

 i en sarslild afhandling 1831. Vidarc af HERTVJG (Magazin fiir 

 Thicrheilkundc 1835. 2 p. 165), och af WIBGMANN (Arcliiv. 1. p. 

 398). Delta djur iir liksa gammalt kandt som A. scabiei. 



