31 



> 

 stycke fran sin rot, sasom den forestalles pa fig. 7. Sa- 



dane aibildas afven dessa iotter af J)e (leer ocb bans 

 efterfoljare: men det som synes sasom en klump ar sjelfva 

 foten, som mod liela sin bredd (fig. 6 ab) ar fas tad vi<1 

 kroppsylan , bvilken vid bakre sidan (b) aldeles ej ar up- 

 bojd , ocb saledes svar att urskilja. Man ser knapt dessa 

 flitters verkliga bildning forr a'n vid 100 200 gangers fiir- 

 storing. Da djuret belraktas under en mindre forstoring 

 (5 a 10 ganger) synas redan de langa borsien i fotfernas 

 antlar, sasom 4 langa rovliga svansar. 



llufvudet. ar knapt afskildt fran kroppen , ganska litet, 

 framtill rundadt oeli ftrsedt med 4 langa fina borst; det 

 sitter nasfan under kroppen mellan framfotterna. Nfirmast 

 kroppen fumes pa bvardera sidan en liten klar conisk, 

 mjtik , ledad tagg (fig. 3 e) , som dock ar ganska svar att 

 se, ocb liknar antennen pa en insektlarv : men den torde 

 raltast bora anses vara ett rudiment af en maxillarpalp. 

 Lfingre fram aro bufvudets sidor vattenklara (fig. 3 rf), ocb 

 tyckas sasom en blasa innesluta en lilen conisk varta (c), 

 som mojl'gtvis torde motsvara ett rudiment af mandibler? 

 Den klara delen som liknar en blasa ar troligtvis ingen sa- 

 dan, utan blott en fritt uistaende, tunn, genomskinlig kant 

 af bnfvudet. 



llufvudefs undre sida utgores af en tunn , genomskin- 

 lig, nastan trekantig lamell (fig. 3 a b fi), som ar en ut- 

 vidgning af underlappen (labium). ^'id dennas nagot tjockare 

 rot (//.) fa'stas, inuti munneii , 2:ne cylindriska rorliga kakar 

 (nb) som tyckas motsvara Palpi lubialcs. Dessa ligga tatt 

 tillbopa , aro alldeles odelade och synas ej da de ballas 

 stilla ; men understundom far man se djuret sagta rora dem 

 skiflevis, sa att den ena drages tillbaka under det den 

 andra framskjutes (pa fig. 3 ar a forkortad ocb b fram- 

 strackt). Denna rorelse sker ej genom bojning af nagon 

 led , utan genom torkortning ocb forla'ngning af den injuka 

 rotdelen (A) , saint knapt bastigare an en gang i secundeii. 

 Dock bor anmarkas att jag ej kunde uptiicka dessa delar 



