Vermlamls vegetation (Vet. Ak. Handl. for ar 1831 p. 211) 

 sasom bcrakningsgruml upslalt den satsen, att samnia for- 

 hallande , hvari alia vexter inom en viss provins sta till 

 vexterna i hela riket, bor afvcu ega rum mellan arterna af 

 hvarje sarskild faniilj inom en viss trakt och inom hela ri- 

 ket , sa framt familjen i denna trakt skall kunna kallas rik. 

 Vilja vi fillampa denna sats pa Kicking, sa bora alia fa- 

 miljer, som i Blekingska floran skola fort jen a namnet af 

 rika , inom denna provins ega atminstone ] af de arter, 

 som den liar i hela Sverge. Vid nannare granskning finna 

 vi da , att icke nagra af de hetydligare vextfamiljerna inom 

 Bleking egentligen kunna sagas vara fattiga, utom foljan- 

 de : Amcutacca , hvaraf Bl eking allenast eger ungefar |- af 

 de i Sverge forekommande arter; Orchidea , Juncea och 

 Cypcracecz , af hvardera bland hvilka Bleking har vid pass 

 halfva antalet. Men se vi dels pa forhallandet inom andra pro- 

 viwser, dels pa yttre omstandigheter , skola vi med temlig 

 lalthet finna anledningen till detta missforhallande. Betraf- 

 fande saledes f orst Ainentacea , sa ar det pilslagtet som 

 fororsjikar den stOra skiljaktiglieten. Antager man att deraf 

 inom Sverge linnas 35 arter, hvilka numera kunna betrak- 

 ta>s sasom iiihemska, sa maste man for detta slagte antaga 

 2:ne centrer, den ena i Skane, till folje af den ina'ngd ur- 

 sprungligen planterade pilarter, som bar forekomma; den 

 andra i Lappland, sasom medelpunkt for de i egentlig me- 

 ning ursprungligt inhemska. Foljaktligen maste antalet af 

 arter inom hvarje provins hero dels pa mangden af de fran 

 borjan planterade och sedan iner eller mindre forvildade , 

 dels pa narheten till Lappland ; men som ingendera bland 

 dessa omsta'ndiglieter eger rum i Bleking, sa kan man ej 

 heller der vanta m.^nga arter. 1 fraga om Orchidcerna, 

 bor orsaken till deras ringa antal sokas deri alt provinsen 

 till sttirsta delen saknar ofvergangsformationer , hvilka pa 

 denna familjs trefnad synes vara af ett sa vasendtligt infly- 

 tande ; afven bor anmarkas att det sydvestra hornet eller 

 LLsterlandet ar den del af provinsen ? som hyser den yppi- 



