187 



oeh lof i traden. Afven latet liknar skogsdufvans , ocli bar 

 gifvit anledning till det bengaliska namnet Gltityu (u sasom 

 i fyskan , eller on i franskan). Huden ar liksa skor och 

 faststttandp vid kroppen som pa vara dufarter, ochfjad- 

 rarne hafva samma egna beskaffenhet , hvarom ar namndt 

 forut vid Gokarterne. 



67. COLUMBA Hvia var. domestica. Tania dufvor hollos 

 af infodingarne uti de fiesta byar i stor mangd. De voro 

 vaiiligen af den afven bos oss allmannaste racen , som mest 

 liknar vild-dufvan ; men da de lefva mera fria, utan att 

 vara innestangda om vintern, fa de vida oftare an bos oss 

 sin naturliga bla fa'rg, ined 2 svarta band ofver vingen. 

 Jag sag till och med dem som hade hvit bak-rygg , hvilket 

 jag aldrig sett pa nagon tain dufva i Sverige. Egenfligen 

 vild torde denna art knap t forekomma i Bengalen, som" al- 

 deles saknar klippor och berg , men det forefiill mig som 

 om en stor del af dem voro mer eller mindre forvildade ; 

 hvilket ofta larer intraffa afven i det sydligare Europa. 



68. COLUMBA Man omtalade flera arter dufvor som 



skulle finnas vilda i trakten. Deribland skulle vara en som 

 Europeerne kallade Rmy-dove , och som pastods vara full- 

 komligt samma art som den europeiska ringdufvan ; men 

 jag fick aldrig se nagon sadan. Den sades ditkomma vissa 

 arstider i stora flockar, och ater flytta bort. 



En annari liten gron dufva berattades uppehalla sig i 

 orten hela aret. Den sades vara skygg och svar aft se i 

 traden. Nfigra som jag sag fangne i burar sades vara af 

 denna art; det var Columba svperciliaris WAGL. n:o 80. 

 (C. indica Auct) , som ar foga storre an en trast, rodgra 

 med grona vingar och rygg, gratt hufvud, med hvita ogon- 

 bryn och tvarband nedpa halsens sidor, samt roda fotter 

 och na'bb. 



