med lang klo pa tummen , som pa larkorna ; men den 

 var sa skygg och listig aft jag ej kunde fa skjufa den. 

 Han var betydligt storre an den nastforegaende, men min- 

 dre an den jay an ska C. bubutus. De som sagos voro en- 

 samine, uller 2 tillliopa ocli af lika farg sa vidt jag kunde 

 nrskilja. De hollo sig ned pa marken bland buskage, titan 

 att synas, och flogo altid npp vid mitt annalkande , hvar- 

 efter de smygde bland buskar och trad , isynnerhet sadane 

 som vaxte tatt ., tills jag ej mera visste hvart de tagit va- 

 gen. Late hordes ej af dem. Flygten var nagot bullrande, 

 nastan som honsens; Afven genom halsens utstrackning, 

 rorelserna , och hela kroppens hallnijig hade de en utmarkt 

 likhet med gallinaceae. Deima likhet med honsen blir 

 a' mm storre hos nagra afrikanska arter med an kortare 

 vingar och graspracklig farg, sa att de nastan blott genom 

 tarnas stallning, 2 framat och 2 bakat , skilja sig fran de 

 honslika foglarne. Afven denna olikhet forsvinner lios de 

 afrikanske musophagides (t. ex. Schizserhis cinerea Wagl. 

 rr Phasianus African us Lath.), och de Amerikanske Pene- 

 lopides, hvilka utgora tydliga mellanlankar mellan Gokar 

 och Phasaner. En annan tydlig formlikhet markes mellan 

 Dufvorna och de ef/cnt/iya Gokcmia, hvartill var C. cano- 

 rus borer. Flygten, gaendet pa marken , fargen , den skora 

 Iiuden , och fjadrarnes beskaffenliet hafva en utmarkt lik- 

 het. Kroppens fjadrar hafva , hos bada dessa slagten , den 

 dolda delen af fja'derspolen tamligen tjock , svampig och 

 forsedd med grenigt, ullrikt fan. Afven erhaller det tun- 

 nare nabbet hos de egentlige gokarne en upstaende kdttig 

 kant kring nasborrarne, som blir an mera utbildad hos 

 Dufvorne. 



49. CORAQIAS indica L. et auct. - - C. bcnyalcnsis L. et 

 Get. C. navia $ adult. Wagler syst. (C. naevia propria 

 ut junior ejusdem speciei loc. cit. describitur, qvod in 

 hide 1829 p. 737 emendatur). 



