353 



smalare jemnbredt-aflanga nastan spetsiga med alldeles at- 

 skiljda kanter; dessa aro afven med spetsarne niera utat 

 bojda och haf'va nastan aggrunda nagot spetsiga blomfo- 

 derflikar, hvilka deremot pa den forra formen aro bredt 

 aflanga i spetsen afrundade. Jag liar for ofrigt icke kun- 

 nat uptacka nagra olikheter mellan dessa former och ofver- 

 gangar saknas ej. Oftast arc kronbladen mera an dubbelt 

 langre an blomfodret; nagon gang och sardeles pa de hog- 

 sta stallena na'ra den sta'ndiga snon (t. ex. pa Knudsho vid 

 Kongsvold) aro de knapt en half gang langre an fodret. 

 Blommorna aro an belt och ballet sessila i toppen af de 

 med blad tatt besatta grenarne, an skaftade pa mera ut- 

 dragna med fa'rre och mera atskiljda blad forsedda grenar. 

 De ofre bladen och foderflikarne aro i kanten forsedda 

 med temligen styfva'har titan glandler. Figurerna i Lin- 

 nes Fl. Lapp, och i Fl. Dan. aro gjorda efter mycket sma 

 exemplar eller rattare efter nagra afbrutna grenar; ty vex- 

 ten i sin helhet ar mera an qvarters lang, ja ofta ofver en 

 fot, mycket grenig och spridd at alia sidor; den liknar i 

 sitt vextsatt ganska mycket Ihymus scrpillum. 



Saxifraga caspitosa L. Svec. ed. 2. 376. Gunn. Norv. V. 

 2. 689 et 1047. t. 7. f. 1. 3. 4. Wahl. Lapp. 220. 

 Svec. 473. Sv. Bot. t. 731. Fl. D. 71 et 1388. Koch 

 Syn. 273. Htn Sk. Fl. ed. 3. 109. Horn. PL 1. 477. 

 S. decipiem Ehrh. M. K. Deutschl. FL 3. 147. 



Hab. in Dovre frequens ; in alpibus Romsdalensibus 

 ad Grotten passim ; in Norvegia australi-occidentali baud 

 observavi. 



Planta valde variabilis. Radix perennis, tenuis ramo- 

 sa multiceps. Caudiculi plus minus procmnbentes 1. laxe 

 csespitosi 1. valde condensati in feme foliis emarcidis dense 

 obtecti , apice rosulas foliorum densas proferentes. Caules 

 pollicares digitales 1. spithamsei plus minus tenues laxi 1. 

 strictiusculi tevetes glanduloso-pilosi. Folia rosularum den- 



