354 



se imbricata subcuneiformia digitata 3 5 partita laeiniis 

 oblongis I. oblongo-linearibus obtusis rarius acutiusculis 

 nervo suhobsoleto pereursis, exterioribus (in fol. 5-part.) 

 multo minoribus , prsesertim marg'me glanduloso-pilosa , pe- 

 tiolis latis ])lus minus longis. Folia raulina 1 3 minuta 

 subsessilia tritida laciniis lineari-oblongis 1. sublinearibus 

 obtusis 1. subacufis, interdum integerrima linearia, glandu- 

 loso-pilosa. Flores pauci (1 4) in apice eaulis (J. infimus 

 interdum ramulo bracteato e medio caule egrediente insi- 

 dens) saepius breve pedicellati subcampanulati. Laciniae 

 calycinae oblongae nbtnsae I. subovata^ acutiusculae pilis 

 glanduliieris ob.sitaj. Petala albido-Iutescentia, saepe fere 

 prorsus albida lineis tribus lutescentibus notata, 1. etiam 

 tota lutescentia lineis obscurioribus percursa, obovata 1. ob- 

 longa sessilia configua 1. distantla interdum pilis raris glan- 

 dulosis ciliata calyce dii]>lo longiora 1. ultra, interdum vero 

 eum paulo tantum superantia. Styli stigmatibtis eapitella- 

 tis calycem aequautes 1. paulo superantes, in planta ilorente 

 erecti, in fructu magis elongati divergentes. 



Bland alia Saxifrager pa Dovre f'anns ingen , sorn till 

 lika grad med denna varierade. An voro stjelkarne myc- 

 ket korta och tatt boptufvade, an temligen utdragna med 

 mera glest sittande och mera langskaftade blad ; an voro 

 de blombarande stjelkarne temligen tjocka , an mycket 

 tiinna ocb smala ; stundom styfva och raka sturidom nastan 

 slankiga ; stundom flerblommiga stundom med allenast en 

 eller tva blommor; blommorna voro an nastan sessila an 

 med mer eller mindre utdragna skai't; kronbladen varierade 

 bade till farg ocb storlek; stundom hvita rned allenast gul- 

 aktiga adror , stundom gula med morkave adror; oftast 

 omkring dubbelt langre an f'odret eller derofver, men icke 

 sallan knapt en half gang langre. Khuru dessa former vexte 

 nastan blandade med hvarandra och forenades genom sa 

 manga mellanformer att nagon granslinea dem imellan ej 

 a'r mojlig att updraga , sa skulle man dock sarskildt kun- 



