311 



tages, ej tillforlitlige. Att knolen frninfor ogat ar otydlig, 

 iir ej constant, saint kan afven intra'ffa pa rodspattan^ 

 och att analfenans tagg ar trubbig och gomd i huden in- 

 traffar blolt pa storre ocli aldre exemplar, lika som pa rod- 

 spat Ian ; -- dimensionerne deremot torde vara sakrare. 

 Vid forsta ogonkastet liknar Hansingen i afseende pa sin 

 form mera Halleflundraii an rodspattan, den ar, sasom flun- 

 derart betrak.tad, smal och tjock ; dess kott, iifven hos de 

 ynre, bar en fadd smak och blott som torkad ar den smak- 

 li"-. Den forekommer i sundet mycket sparsammare an fo- 

 regaende art, och nagre rigtigt sma exemplar bar jag ej 

 j tt se? ^_ det minsta jag kan paminna mig sett, ar 17 

 turn], den vanliga storleken ar omkring 2 fot och 3 till 

 5 turn; mast forefaller den sent om hosten, likviil traT- 

 fas den stundom pa hviiken arstid som heist; -- sistlidne 

 vsommar (1837) i Juni manad forefoll den bar omnigt. De 

 e-entliga skiljemarken jag kunnat uptacka dessa 2:ne ar- 

 ter imellan, iiro foljande dimensioner, raknade sasom delar 

 af hela kroppens langd, stjertfenan inbegripen. 



PL Platvssa. PL borealis. 



Storsta bredden af kroppen mel- 



Ian rygg och analfenan nara f I 



Ilufvudets liingd f i 



Dess bredd fran knolraden till 



underlockets kant ....... -f T\ 



Stjert'fenans langd i 



Brostfenans langd . . T V . . <. ..... ^ ..... - f 



Langsta stralen sa val af rygg- 



som af analfenan i -r'-r 



Dessutom hafva fjiillen pa PL borealis storre bredd an langd, 

 da de pa Platessa bafva den lika. 



5, PL Flesus LIN\. ART. Sp. s. 59. N:o 4 NILSS, Prodr. s. 

 55. tlnnes lika som den vansterogade variationen i allman. 

 bet i sundet. Kallas af fiskarena Skrubba. 



