108 



allerede fmde her paa Jorden, gj0r det sandsynligt, at der 

 findes en tilsvarende Rigdom i Former paa Verdenskloderne 

 i Almindelighed, og skjendt det er rimeligt, at Verdensstoffet 

 kan indordnes under ganske andre Former end dem, hvor- 

 under vi fmde det i vore Grundstoffer ; saa se vi dog med 

 Sikkerhed, at de Love, der vise sig gjaeldende for Stoffernes 

 Forbindelser paa Jorden, ikke ere bundne til den, men at 

 de ogsaa have Gyldighed udenfor den, saavidt som vor 

 Kundskab i den Retning kan raekke ; vi faae en Anelse om, 

 at de chemiske Grundlove ere almindelige Na- 

 turlove ligesom Tyngdeloven. 



I vore Undersegelser af de enkelte Himmellegemers 

 Naturforhold ville vi begynde med det, der er os naermest, 

 og som .derfor ogsaa er bedst kjendt af os, nemlig med 



M aan e n. 



Vi ville beskrive de Phtenomener, der vise sig paa 

 dens Overflade, og forsoge at forklare os dem, for saa vidt 

 de frembyde Sammenligningspunkter med Forhold, vi 

 kjende her fra Jorden; er det ikke Tilfaeldet, saa nedsages 

 man til at lade dem henstaae uforklarede. Tomme grund- 

 10se Gisninger kunne kun skade, hvor sindrige de end 

 kunne se ud. 



Da Maanen samtidig med sin Vandring omkring Jor- 

 den dreier sig netop en Gang omkring sin Axe, vender 

 den altid den samme Halvdel mod Jorden, saaledes at 

 aldrig noget menneskeligt 0ie har set eller nogensinde 

 vil komme til at se den anden Halvdel. Om denne vide 

 vi altsaa intet ad Erfaringens Vei, men i de fleste Hen- 

 seender t0r vi vel anvende, hvad vi vide om den synlige 

 Halvdel, paa den usynlige. 



