107 



at fmde del samme Forhold Sted imellem de tilstede- 

 vierende Maengder af de forskjellige Stoffer, idet enkelte, 

 sora ere temmelig sjeldne her paa J,orden, f. Ex. Nikkei, 

 findes i alle Meteorstene uden Undtagelse ; men dels vil 

 en saadan Uoverensstemmelse ikke kunne undre os, hvis 

 den virkelig. finder Sted, dels maae vi erindre, at vi her 

 paa Jorden kun kjende den yderste Jordskal og ikke kunne 

 vide, hvorledes Stofterne ere fordelte i det indre. Lige- 

 som her paa Jorden saaledes have ogsaa i Meteorstenene 

 Grundstofferne indgaaet Forbindelser med hverandre, og 

 Lovene for Forbindelserne ere de selvsamme 

 som paa Jorden. Vi finde Syrer og Baser, der have 

 dannet Salte; og disse Syrer, Baser og Salte indeholde 

 Grundstofferne i samme Maengdeforhold som her, saaledes 

 at der f. Ex. ogsaa i Meteorstenene findes et Jernforilte 

 og et Jerntveilte, af hvilke der i det ferste paa 701 Fund 

 Jern findes 200 Fund lit, i det sidste "derimod 300 Fund. 

 Endelig fmde vi ogsaa i Meteorstenene en stor Del af de 

 samme Mineralier som i Jordskorpen, f. Ex. Feldspath- 

 arter; men Meteorstenene have ogsaa deres saeregne Mine- 

 ralier. Saaledes er det temmelig sikkert, at man endnu 

 ikke paa Jorden har fundet rent metallisk Jern, hvilket har 

 sin Grund deri, at der her altid har vaeret saa megen lit 

 tilstede, at alt Jernet har kunnet ilte sig; i Meteorstenene 

 er det metalliske Jern derimod overordentlig hyppigt, navnlig 

 forenet med sterre eller mindre Kvantiteter af metallisk 

 Nikkei, saaledes at det endogsaa i enkelte af dem, f. Ex. 

 i den fra Hradschina og i den pallasiske, udgjer Hoved- 

 massen. 



Skjendt vi vel ikke uden videre ter slutte fraMeteor- 

 stenenes Sammensaetning til Planeternes og alle de andre 

 Himmellegemers , skjendt den Mangfoldighed i Former, vi 



