106 



Legemers Natur og Oprhtflelse, idet man dels bar an- 

 taget, at de dannede sig i Atmospharen , dels har troet, 

 at de vare udslyngede afVulkaner paaMaanen. De nyere 

 Tiders Unders0gelser have imidlertid gjort det i hej Grad 

 sandsynligt, at det er smaa Legemer, der ligesom Pla- 

 neterne bevaege sig omkring Solen i bestemte Baner, sorn 

 skjaere Jordbanen paa forskjellige Steder; traeffer Jorden 

 nu paa sin Vei saadanne Smaaplaneter, saa traekker den 

 dem til sig, og de maae, naar de ikke have en overordent- 

 lig stor Hastighed, falde ned paa den. I mange Tilfalde 

 har man set saadanne Ildkugler springe med Knald, der 

 skildres som Torden; som Raketter kastes Stumperne til 

 alle Sider og falde derpaa ned paa Jorden som en Regn 

 af g!0dende eller dog stserkt ophedede Stene, de saakaldte 

 Meteorstene. Om saadanne Stenregn have vi baade 

 fra Oldtiden og fra den nyere Tid historiske Beretninger; 

 men vi ville ikke opholde os med at opregne disse Sten- 

 fald, der ville vaere vore Laesere bekjendte fra en tidligere 

 Artikel i dette.Tidsskrift. Foruden de Stene, man har set 

 falde , har man fundet mange , som ved deres hele 

 Udseende vidnede om, at de horte til Meteorstenene ; 

 saaledes den , der veiede 1400 Fund , og som Pallas 

 fandt i Siberien , hvor den af Tartarerne blev be- 

 tragtet som en fra Himlen nedfalden Helligdom. Me- 

 teorstenene ere altsaa materielle Sendebud fra Ver- 

 densrummet; den chemiske Undersegelse af dem kan 

 give os Materialet til Besvarelsen af de ovenfor opkastede 

 Sp0rgsmaal. En saadan Undersagelse af Meteorstenene 

 har da for det ferste givet det maerkelige Resultat, at der 

 i alle de Meteorstene, der ere undersegte, endnu 

 ikke er fundet noget Grundstof, som man ikke 

 allerede kjendte her paa Jorden. Vel synes der ikke 



