119 



i Begreb med at stige over 's Horizont, er det dog Halv- 

 jord for dette Sted. Stedet 's Dag varer, medens Maanen 

 gaaer fra M 2 til M 4 . I Stillingen M 3 , hvor det bar Mid- 

 dag, vender Jorden netop hele sin morke Side imod det. 

 I Stillingen M 4 , hvor dels Nat begynder, bar det atter 

 Halvjord, -og Jordlyset tiltager da indtil Midnat, saaledes at 

 dette Sted altid er staerkt oplyst. Jordlyset er i Maane- 

 natten saa staerkt, at vi endog kunne se dets Virkning 

 her fra selve Jorden, idet Maanen kort for og kort efter 

 Nymaane bliver synlig nied et svagt askegraat Lys, der 

 er frembragt ved Jordlyset. 



Det vil af alt, hvad der er fortalt om Maanen, vaere 

 indlysende, at ingen lagttager af Himlen kunde 0nske 

 sig et bedre Observatorium, naar ban blot kunde leve der. 

 Ogsaa over de store geographiske Forhold paa Jorden vilde 

 man fra Maanen have et Overblik, som vi maaske aldrig 

 opnaae at faae, om end nok saa mange Unders0gelses- 

 rejser blive foretagne. I de fjorten D0gn Maanenatten 

 varer, vil man fra et Sted i den mod os vendte Maane- 

 skive stedse paa engang overse mere end en Fjerdedel 

 af Jorden, og da denne i L0bet af Maanenatten, drejer sig 

 14 Gange om sin Axe, vil man paa Maanen have godLej- 

 lighed til at se den fuldstaendig. De store Continenter 

 maae staae skarpt tegnede i de vidtstrakte Have ; storre 0er 

 som de brittiske 0er, Sardinien, ja selv de danske 0er, 

 Indsaer som de store amerikanske, de russiske og de 

 st0rre europaeiske , Floder som Amazonfloden maae traede 

 frem med bestemte Omrids. Om det indre Afrika og Au- 

 stralien, der indtil dette Oieblik have vaeret lukkede for os, 

 vilde man faae vaerdifulde Oplysninger ved at se dem fra 

 Maanen. Landstraekningernes forskjellige Beskaffenhed maa 

 give dem et forskjelligt Praeg. Asiens og Afrikas store 



