121 



dette Forhold, saavelsora til de mange andre, der ere for- 

 skjellige fra Forholdene paa Jorden, f. Ex. Mangelen af 

 Vand, af Atmosphaere og altsaa af Lufttryk, maa den ned- 

 vendigvis tage Hensyn, som endelig vil danne sig et 

 Phantasibillede af en Maanebeboer. 



Allerede med ubevaebnet 0je ser man Pletter i Maa- 

 nen, som give den en vis Lighed med et Ansigt, men af 

 denne lagttagelse ere vi ikke istand til at drage nogen 

 videre Slutning med Hensyn til Overfladens Beskaffenhed. 

 Kikkerten bar irnidlertid her, som saa ofte, hjulpet os. lagttager 

 man ved Hjaelp af en blot nogenlunde god Kikkert Maanen 

 nogle Dage efter Nyet, saa ser man i dens oplyste segl- 

 formige Del en Maengde sterre og mindre ganske merke 

 Pletter omgivne af staerkt lysende Egne, og udenfor den 

 oplyste Del ser man enkelte lysende Pletter, der ligge 

 som 0er i den endnu merke Skive. Alt som Maanen til- 

 lager, bliver det tyst omkring disse isolerede Pletter, 

 medens andre lignende komme tilsyne, de m0rke Afleg- 

 ninger blive mindre og mindre, og naar Maanen endelig 

 staaer fuldt belyst for os, forsvinde de ganske, og vi se 

 kun de forskjellige Dele noget staerkere eller noget svagere 

 oplyste, skinnende med et hvidt eller et noget graaagtigt 

 Lys. Sporgsmaalet er da nu: hvad er Aarsagen til disse 

 merke Pletter i den lyse Del, og til de staerkt lysende i 

 det merke af Maanen? Det kan ikke vsere andet end 

 Bjerge, der kaste deres Skygger, og hvis Tinder op- 

 lyses tidligere af Solstraalerne end det omliggende 

 lavere Land. Maanen liar altsaa Bjerge og Dale. 

 Disse Bjerge have vseret Gjenstand for omhyggelige Under- 

 segelser, man bar dannet sig Maanekort, paa hvilke de ere 

 afsatte, og de have faaet Navne efter beremte Videnskabs- 

 maend; nejagtige Udmaalinger af Laengden af deres Slag- 



