129 



miBSsigheder for0ge del oceaniske Virvar, hvori den, der 

 kun kjender Havet ved Kysterne, ikke saa let finder sig 

 tilrette, og som man selv maa have sect forat kunne be- 

 skrive det, saavelsom forat kunne forstaae en Beskrivelse 

 deraf. 



Med Hensyn til He id en overgaae det frie Havs 

 Belger ikke dem, man seer ved dels Kyster, men ere 

 endog betydelig mindre. Ved almindelig jevn Vind over- 

 stiger Belgernes Heide nemlig ikke 6 Fod; om den Heide, 

 hvortil de knnne stige ved Storm, bar man mange over- 

 drevne Angivelser, hvortil vistnok ogsaa d'Urvilles herer, 

 naar ban siger, at ban bar maalt Belger af 80 Fods Heide. 

 Derimod er det ved ombygelige lagttagelser i den seneste 

 Tid, navnlig af W. Scoresby, sat udenfor al Tvivl, at der 

 paa det frie Hav kan dannes Belger, der ere over 30 Fod 

 fra Belgebjergets Top til Dalens dybeste Punkt, medens 

 enkelte B01getoppe naae over 40 Fod. Denne Heide er 

 dog langt mindre end den, der kan iagttages ved steile 

 Kyster, hvor man (efter Findlays Angivelse) f. Ex. ved 

 Cornwallis bar sect Seen haeve sig til naesten 300 Fod, 

 eller, som ved Warberg i Norge, endog til henved 400 

 Fod. Af Belgens Heide afhaenger dens Laengde eller Af- 

 standen fra en Belgetop til den najrmest felgende, skjendt 

 der ikke altid finder samme Forhold Sted mellem dem. 

 I Almindelighed er Belgens Laengde 1520 Gange saa 

 stor som Heiden. Saaledes gav Scoresbys lagttagelser en 

 Middel-Laengde af 550 Fod for Belger af 3040 Fods 

 Heide, saa at det laengste Skib, der nogensinde bar beseilet 

 Havet, ktmde aldeles begraves i en saadan Belgedal. Med 

 Sterrelsen holder Bolgernes Hastighed under deres fremad- 

 skridende Dannelse omtrent lige Skridt; den er i det Hele 

 meget betydelig og er for Belger af 600 Fods Leengde 



