67 



mere eller koldere Vand. Havvandet deler ikke denne 

 Eiendommelighed ; dels Saltholdighed bevirker ikke blot, at 

 dets Frysepunkt synker dybere, nemlig til -j- 2, men 

 gjer det ogsaa bestandig tungere, jo mere det afkjales, 

 indtil det ved at blive til lis udskiller naesten alt sit Salt 

 og da bliver naesten ligesaa let som lis af fersk Vand; 

 hindres det derimod i at stivne til lis, medens Tempera- 

 turen synker endnu dybere, saa vedbliver ogsaa Taetheden 

 at tiltage, indtil den, efter Despretz's Angivelse, naaer sit 

 Maximum ved 3|. Herved bliver det forstaaeligt, ikke blot 

 at det koldeste Vand findes i Havets Dybder, men ogsaa, 

 at dets Temperatur der kan synke betydeligt under 0, 

 medens det paa Bimden af Indseer aldrig naaer under + 

 4; dertil behaves nemlig ikke Andet, end at en saadan 

 Afkj01ing kun eengang er bleven tilveiebragt paa Over- 

 fladen. Naar der ogsaa i Dybet af Tropehavene findes en 

 Temperatur af 3 til 4, uagtet Overfladen aldrig afkjeles 

 saameget, da maa dette vaere en F01ge af Havstremninger, 

 der i Dybet ferer Polernes kolde Vand hen mod ^Eqva- 

 tor. Hvor slige Str0mninger ikke kunne finde Sted, f. Ex. 

 i Middelhavet, gjennem hvis snaevre Forbindelse med Ver- 

 denshavet en staerk Str0m i Dybet fra 0st til Vest hindrer 

 Polarstr0mmens Indtraengen, der finder man heller ikke 

 nogen lavere Temperatur i Dybet, end der kan finde Sted 

 paa Overfladen ; i Middelhavet er Temperatnren i en Dybde 

 af under 1000 Fod 1213, medens Overfladens Middel- 

 temperatur er 17 20. Polarhavene have vi her ikke taget 

 noget Hensyn til, fordi de lagttagelser, man bar over deres 

 Varme i forskjellige Dybder, vise en indbyrdes Modsigelse,. 

 som endnu ikke lader sig forklare. Medens saaledes 

 Beechey bar fundet en Temperatur af -r- 2 i Dybet og i 



5* 



