65 



dampningen, felgelig ogsaa dens Varmeforbrug, med Tem- 

 peraturen og ophorer endog aldeles under visse Betingelser. 

 Det er bekjendt nok, hvorledes denne Havets Yarme- 

 bestandighed indvirker paa det tilgraendsende Lands usta- 

 digere Temperatur, formilder Kystlandes og 0ers Sommer- 

 og iMiddagshede saavelsom deres Vinter og Nattekulde og 

 saaledes gj0r 0klimaet vaesenlig forskjellig fra Fastlands- 

 klirnaet. Men hvor Fastlandets Masse er meget betydelig, 

 faaer dette paa sin Side en overveiende Indflydelse , saa at 

 Havets Temperatur i Nasrheden af Kysterne og i inde- 

 sluttede Havbaekkener bliver mere eller mindre forander- 

 ligt i Forhold til det nasrliggende Fastlands. Saaledes er 

 0sters0ens Middeltemperatur om Sommeren 15 17, paa 

 enkelte Sommerdage vel endog 2025, medens store 

 Straekninger deraf fryse til om Vinteren. Dog bar f. Ex. 

 Nordsaen ved Holsteens Kyst i den koldeste Tid af Aaret 

 endnu samme Temperatur, som Luften i Palermo i Januar. 



Havfladens Varmeforhold vise sig ogsaa noget for- 

 skjellige fra Fastlandets med Hensyn til hele Aarets Gjen- 

 nemsnitstemperatur. Denne er nemlig, idetmindste mellem 

 48 nordlig og sydlig Bredde, noget hoiere end Fastlandets 

 paa samme Bredde, isaer i det store Ocean, hvis Middel- 

 temperatur synes at vaere noget heiere end det atlantiske 

 og indiske Havs paa samme Breder. Man bar ogsaa an- 

 stillet lagttagelser over Forholdet mellem Havfladens og 

 det derpaa hvilende Luftlags Temperatur og i det Hele 

 fundet denne lidt lavere end hiin, skjendt det Omvendte 

 som oftest finder Sted paa den varmeste Tid af Dagen i 

 Tropeegnene. 



Vi betragte derneest Havets Temperatur i forskjellige 

 Dybder og fmde her ikke blot en Afvigelse fra Fastlandets 



5 



