64 



skjellen mellem de lieieste og laveste iagttagne Varme- 

 grader for et Sted. De daglige Temperaturafvexlingers 

 Spillerum paa Havet er endmi mindre end de aarlige, me- 

 dens del paa Fastlandet er ikke nbetydeligt, i Paris f. Ex. 

 1215. T)enne Bestandighed i Havfladens Temperatur 

 er let forklarlig. Vandet bliver ikke saa staerkt paavirket 

 af Sommerens eller Middagens . stigende Varme som den 

 faste Jord, fordi det behever 4 Gange saa megen Varme 

 som denne, naar samme Vaegt af begge Stoffer skal op- 

 varmes et lige Antal Grader; eller Vandets Varmefylde er 

 4 Gange saa stor som Jordbundens. Fremdeles er Sol- 

 straalernes Virkning paa Vandet mindre af den Grund,*at 

 de trsenge temmelig dybt ned i dette, ferend de fuldstsen- 

 dig optages deraf og frembringe hele deres f01elige Varme, 

 som derved bliver fordeelt over en sterre Vandmasse; paa 

 samme Maade, som dette i endnu heiere Grad skeer i 

 Luften, hvis 0vre Lag lade Solstraalerne gaae naesten al- 

 deles virknings!0st igjennem sig. Og endelig har Hav- 

 fladen den samme Beskyttelse mod staerk Temperaturfor- 

 heielse, som det menneskelige Legeme: jo mere Varme 

 der tilf0res det, en desto st0rre Deel deraf forbruges til 

 Fordampning afVand, ved hvilken en betydelig Deel Varme 

 ber0ves Vandets Overflade for at bindes i Vanddampene, 

 paa samme Maade som Svedens Bortdampning , isaer naar 

 den befordres ved rask Bevaegelse af den omgivende Luft, 

 i f01elig Grad formindsker vort Legemes Varme. Og paa 

 den anden Side bliver Vandets Overflade ikke saa let, som 

 Jordbundens, koldere under Vinterens eller Nattens af- 

 tagende Temperatur, fordi de 0verste Vanddele strax synke 

 ned, saasnart de ere lidt afkj01ede , og give Plads for de 

 nsrmeste under dem, der alter ikke give sig Tid til at blive 

 meget koldere, f0rend de synke. Destiden aftager For- 



