60 



paa et Sted af-Havet, saaledes at Skibet betinder sig midt 

 i en over hele Florizonten udbredt Regnregion, viser Havet 

 sig ikke mere blaat, men graat. Imidlertid gives der 

 mange Naturkyndige , der ikke antage den her givne For- 

 klaring for rigtig; de ansee ikke Himlens Farve som Aar- 

 sag til llavets, men udlede begge af samme Kilde; Him- 

 lens Blaa betragtes som det merke Verdensrum, seet gjen- 

 nem et ved Vanddampe mindre gjennemsigtigt Medium, 

 nemlig Atmosphaeren; det Rum, Verdenshavet indtager, er 

 ligeledes merkt og sees gjennem Vand som et endnu 

 mindre gjennemsigtigt Medium end Luften, derfor viser 

 dette sig ogsaa endnu merkere blaat end Himlen. Uden 

 at opholde os videre ved disse forskjellige theoretiske An- 

 skuelser, skulle vi med Hensyn til Havets Farve endnu kuu 

 anf0re, at den i enkelte Tilfaelde kan hidrare fra Dyr eller 

 Planter, hvorom vi henvise til dette Tidsskrifts 2det Bind 

 Pag. 285. 



Som bekjendt adskiller Vandet i Havet og nogle sterre 

 Inds0er sig som salt Vand vresenlig fra det evrige , ferske 

 Vand. I Alrnindelighed bar Vandet i det frie Hav overall 

 omtrent samme Sammensaetning, medens der i alsondrede 

 Havbaskkener ved forskjellige stedlige Aarsager kan frem- 

 bringes en ikke ubetydelig Forskjel i denue Henseende. 

 Verdenshavet kan nemlig antages at indehokle i 1000 

 Vaegtdele Vand omtrent 37 Vaegtdele taste Substantser i 

 oplestTilstand, hvoraf 30 Dele ere Kogsalt, saa at der om- 

 trent fmdes 1 Lod Kogsalt i hvert Fund S0vand; for Nord- 

 s0en maae disse Tal forandres til resp. 35 og 25, for 

 Osterseen til 17 og 13, for det serte Hav til 17 og 14 

 og for Middelhavet til 40J- og 27. Den sterste Deel af 

 de faste Bestanddele, der fmdes opleste i Havvandet, er 

 altsaa overall Kogsalt; de 0vrige ere fornemlig Forbindel- 



