40 



maessige Handlinger see, at disse samtlige gaae ud 

 paa at fremme Individets Ernaering og Forplant- 

 ning, medens derimod de intellectuelle Handlinger be- 

 stemmes af de forskjellige Forhold til Omverdenen, hvor- 

 underDyrel lever. Instinktet lederDyret til at handle paa 

 en bestemt uforanderlig Maade, det er medf0dt og ikke 

 tillaert; men Intelligentsen leder det til at handle forskjel- 

 ligt efter de forskjellige forhaanden vaerende Omstaendig- 

 digheder, den er alene en Felge af Efterligning og Er- 

 faring. 



Vilde vi nu sege naermere at bestemme denne Intelli- 

 gents hos Dyret, hvorom dels Handlinger saa aabenbart 

 vidne, bliver det som anfort n0dvendigt at jevnfere den 

 med Menneskets, da Analogien med denne er den eneste 

 Vej til at opfatte bin, og Spergsmaalet bliver da nu, om 

 den dyriske og den menneskelige Intelligents ere eens- 

 artede eller uensartede, eller med andre Ord om der 

 mellem dem er en specifiskForskjel, saa at de egent- 

 ligen aldeles ikke kunne sammenlignes, eller en Grads- 

 forskjel, saa at den menneskelige Intelligents .kun ud- 

 masrker sig ved sin starre Udvikling og Omfang. Til dette 

 Spergsmaals Besvarelse vil det da alter vaere nodvendigt 

 at analysere de enkelte Facta, og skulde det da vise sig, 

 at disse Handlinger paa begge Sider maae tydes som for- 

 skjellige Virkninger af forskjellige Aarsager, saa vil man 

 ogsaa med Sikkerhed kunne slutte , at lignende Virk- 

 ninger paa begge Sider maae have lignende Aarsager. 

 Man kan saaledes ikke undgaae at kalde det Hukom- 

 inelse, at en Hest kan fmde igjen den Vej, den een- 

 gang bar vaerel, eller al Hunden kan gjenkjende et Men- 

 neske og ved sin Adfaerd imod ham give tilkjende, om ban 

 bar beviist den en Velgjerning eller skadet den. Det er 



