Naar dette Selskabets almindelige Formaal skal gjores 

 ti! Gjenstand for praktiske Foranstaltninger, fremstiller 

 Sporgsmaalet sig i en doppelt Skikkelse, for del Ferste: 

 llvilke Dyr er det muligt at acclimatisere i Europa? For 

 detAndet: Hvilke Dyr vil det v#re onskeligt at acclima- 

 tisere, d. v. s. hvilke ville udfylde et Savn eller ville vaere 

 at foretraekke for vore nuvaerende Husdyr? Hvad det ferste 

 Spergsmaal angaaer, foreligger der en Liste paa 115 uden- 

 landske Arter af Pattedyr og c. 215 Fugle, som Bestyreren 

 for Menageriet i Paris, Hr. Prevost, anseer det for muligt 

 at acclimatisere i Frankrig og Algier. Men selv om Er- 

 faringen vilde stadfaste Hr. Prevosts Spaadomme, vilde det 

 praktiske Udbytte i de fleste Tilfaelde kun blive ringe; thi 

 man vil dog ikke, naar det kommer til Stykket, anvende 

 store Omkostninger paa at acclimatisere et Dyr, der ikke 

 gj0r en bedre eller anden Nytte end vore gamle Husdyr. 

 I0vrigt bar Selskabet gaaet den meget rigtige Vei at 

 stotte sig til de Erfaringer, man allerede bar gjort i Spa- 

 nien, hvor der tidligere bar existeret 2 Acclimatisations- 

 haver, 1 paa de kanariske 0er og 1 i Andalusien, samt 

 i England og Frankrig. De Dyr, som det er lykkedes at 

 faae til at formere sig flere Generationer i Traek i tarn 

 eller halvvild Tilstand, kan man erklaere det for muligt 

 at acclimatisere i Europa. Dertil here for Ex. Lamaen, 

 Gazellen, Kaenguruhen, Dschiggetai-^Eselet og Dromedaren. 

 Hvilken Betydning Dromedaren bar for Nord-Afrikas Be- 

 boere, er velbekjendt; sandsynligvis ville de algierske 

 Nybyggere laere at skjenne paa den, den algierske Armee 

 vil laere at indsee, hvor stor Betydning et Rytteri af Dro- 



den unge Geoffrey St. Hilaires Port, uden at han var for- 

 beredt derpaaj men han benyttede Oieblikket og grundede deraf 

 del beromle Menageri i Jardin des Plantes. 



