138 



havets vestlige Deel er Flodhaiden neppe IFod, men i de 

 snaevre Bugter mod 0st, f. Ex. ved Venedig og Triest, 

 stiger den til 4 Fod. Fremdeles vil man i Landmassernes 

 Form og Fordeling samt i Havets forskjellige Dybde kunne 

 finde Grunde til de meget forskjellige Tider for Ind- 

 traedelsen af Ebbe og Flod. Hosstaaende Kort (efter Dr. 

 Verhaghe) anskueliggjor uden videre Forklaring den i det 

 stille Hav dannede Flodbelges Gang fra Australiens 0st- 

 kyst mod Vest og Nord, ved at forbinde alle de Punkter, 

 hvor Ebbe og Flod indtraeffe til samme Tid, med Linier 

 (Isorachier), hvorpaa det tilsvarende Klokkeslet, regnet 

 fra Udgangspunktet ved Australien, er anfort. 



Naar vi see Beboerne af mange Kyster truede af Fare 

 for, at Havet ved en af Stormveir understattet ualmindelig 

 h0i Flod skal trsenge op paa Land og angribe deres Liv 

 og Eiendom, saa kunde der sparges, om der ikke er Fare 

 for, at disse voldsomme Bevaegelser af Havet engang kunne 

 overskride alle Graendser og lade en betydelig Deel af det 

 faste Land blive oversvemmet for bestandig. Eller med 

 andre Ord: Er Havet i stadig Ligevaegt, saa at de For- 

 styrrelser, det er underkastet, kun kunne bevirke smaa 

 Bevaegelser indenfor en vis Graendse, hvorfra det atter 

 vender tilbage til sin oprindelige Stilling, ligesom et JEg, 

 der ligger paa sin korteste Diameter, bestandig vender til- 

 bage til denne sin stadige Ligevaegtsstilling, naar det bringes 

 til at vakle; eller er Havets Ligevaegt ustadig, saaledes at 

 en Forstyrrelse heraf kan fremkalde en aldeles forandret 

 Stilling som blivende Tilstand? Ved et simpelt Tanke- 

 experiment kan man anskueliggjere sig en saadan ustadig 

 Ligeveegt. Tsenke vi os hele Jordkloden bestaaende af 

 Vand og en Korkkugle nedsaenket deri, saa vilde denne 

 som det lettere Legeme strax stige op til Overfladen af 



