141 



under lavere Breder indtil ^Equator selv, hvor vi i be- 

 tydelig Dybde fmde iiskoldt Vand, der noksom viser sin 

 Oprindelse. En anden Grund til Forskjel i Vandets Vaegt- 

 fylde kan sages i dets forskjellige Saltholdighed , som da 

 ogsaa kan medvirke til Str0mdannelsen. 



Vi skulle neermere forfelge Havets vigtigste Str0m- 

 ninger*), saaledes som de vise sig modificerede ved de 

 m0dende Landmasser, ved Sammensted og Krydsning ind- 

 byrdes, ved herskende Vinde og andre mindre bekjendte 

 Indvirkninger, og betragte da f0rst jEquatorialstr0m- 

 mene. Fra Amerikas Vestkyst gjennemleber en maegtig, 

 indtil 800 Mile bred Strain det stille Hav paa begge Sider 

 af ^Equator med en Hastighed af indtil 8 Mile i D0gnet, 

 indtil den naaer Oraekken mellem Asien og Australiens 

 Fastland, hvor den ved Landets og Monsunvindenes Ind- 

 flydelse tildeels forandrer sin Retning eller standses. Dog 

 fortsaettes den sydlige Deel af ^Equatorialstr0mmen videre 

 mod Vest; underst0ttet af Sydostpassaten gaaer den med 

 en Temperatur, der er 36 Grader h0iere end det om- 

 givende Vands, igjennem del indiske Hav, nord om Mada- 

 gaskar, igjennem Mozambique-Canalen med en Fart af 

 1 1 Mill i Timen og omkring det gode Haabs Forbjerg. 

 Her indsnaevres Str0mmen betydelig og en Deel af dens 

 Vand optages af en her forbipasserende Str0m i modsat 

 Retning, hvis Oprindelse vi siden skulle see, og som f0rer 

 en Deel af ^Equatorialstr0mmens Vand tilbage til det in- 

 diske Hav; den 0vrige Deel gaaer mod Nord langs med 



*) Flere nyere Udgivere af Skolekort have endelig erkjendi, at Havets 

 Floder ikke ere af meget mindre praktisk Bctydning end Fastlan- 

 dets, og derfor givet et Omrids af de vigtigste af disse. Vi 

 kunne saaledes her henvise til det af Friedenreich og Janlzen ud- 

 arbeidede Skoleatlas. 



