143 



den en reen ostlig Retning og tillige en sterre Brede 

 (100 250 Mile), idet Polarstrammens kolde Vand tildeels 

 gaaer under Golfstremmen og presser den op mod Over- 

 fladen. I denne Retning fortsaetter den sit L0b henover 

 Atlanterhavet med aftagende Hastighed, men med en Tem- 

 peratur, som i en Afstand fra den mexicanske Bugt, der 

 ferst naaes af Stremmen efter 5 6 Ugers Forleb, dog 

 endnu er 45 heiere end det omgivende Vands og ved 

 Azorerne endnu er 23. Efterhaanden udbreder den sig 

 i flere Arme, af hvilke nogle tabe sig i Havet, andre kunne, 

 fremdrevne af de herskende Sydvestvinde , spores indtil 

 Europas nordligste Kyster. 



Polarstremmene ere af mindre Udstraekning 

 end JSquatorialstr0mmene med deres umiddelbare Fort- 

 saettelser. Fra det nordlige lishav mellem Spitzber- 

 gen og Nowaja Semlia gaaer den arktiske Strom med 

 sine lisbjerge mod Sydvest mellem Island og Gr0nland, 

 idet den varme Str0m, som i modsat Retning traenger 

 frem mod Europas Vestkyst, hindrer den i at felge denne 

 Kyst mod Syd. Ud for Baffin sbugten forener den sig med 

 en derfra kommende Str0m og 10ber nu langs med La- 

 bradors Kyst og forbi Newfoundland med en 7 lavere Tem- 

 paratur end det omgivende Vand. Men her st0der den 

 paa den varme Golfstr0m og lider derved en saadan For- 

 styrrelse , at dens videre Gang bliver vanskelig at forf01ge. 

 En Deel af den arktiske Str0ms Vand forener sig med 

 Golfstr0mmen , der smelter den st0rste Deel af dens lis- 

 bjerge med et Varmetab af over 10, medens den evrige 

 Driviis traenger sig ind mellem Golfstr0mmen og Amerikas 

 Kyst indtil 40 n. Br. Af en anden Deel af den arktiske 

 Str0m udvikler sig en Fortsaettelse i naesten modsat Ret- 

 ning, nemlig den nordatlantiske Str0m, der gaaer 



