254 



grad ere indesluttede i et tillukket Kar, trykke de som 

 bekjendt staerkt imod Karrets Vaegge, og del desto staerkere, 

 jo staerkere de opvarmes, saa at de endog kunne spraenge 

 Karret, naar Varmen bliver for staerk. Meget varme Dampe 

 straebe altsaa at udvide sig med en betydelig Kraft, de 

 have en stor Udvidelseskraft, som voxer med deres 

 Varmegrad. Det er da rimeligt, at selv de Dampe, der 

 opstige fra Overfladen af koldt Vand, ogsaa kunne udove 

 et vist Tryk, eller besidde en vis Udvidekraft, samt at 

 denne Kraft, som man ogsaa kalder Dampenes Spaending 

 eller Tryk, er desto mindre, jo lavere Dampenes Varme- 

 grad er. Mangfoldige Fors0g have ogsaa viist, at det 

 virkelig forholder sig saaledes, eller at Dampenes Tryk 

 voxer og aftager med deres Varmegrad, samt at 

 de ved en bestemt Varmegrad udove et bestemt, ufor- 

 anderligt Tryk imod Omgivelserne. Indretter man det 

 saaledes, at Dampe, hvis Varmegrad er 8CT Reaumur, 

 komme til at udeve deres Tryk imod Quikselvoverfladen i 

 et saedvanligt Barometers Kapsel (Kugle), vil dette Tryk 

 bringe Quiks01vet i det lukkede R0r til at staa naesten 29 

 danske Tommer h0jere , end det staaer i Kapselen. Da 

 Luftens saedvanlige Tryk (Middeltryk) netop bringer Quik- 

 s01vet i Barometret til at staa ved den samme H0jde, er 

 Dampenes Tryk ved en Varmegrad af 80 Reaumur altsaa 

 netop lige saa stort, som Luftens saedvanlige Tryk. 



Luftens Tryk virker lige staerkt fra alle Sider paa de 

 Legemer, som den omgiver, og bliver netop derfor i de 

 fleste Tilfaelde umaerkeligt , idet alle Legemer altid maa 

 baere dette Tryk. De faste Legemer ere saa lidet sammen- 

 trykkelige, at de kun i en aldeles umaerkelig Grad blive 

 paavirkede af Lufttrykket, naar dette virker paa dem fra 

 alle Sider. Selv om et fast Legeme er huult, og har tynde 



