151 



fl 



blomsterne danne en Blomsterstand af et ganske andet 

 Udseende, da der kun sidde 6 7 Blomster sammen i et 

 Knippe. De have ikke noget Blomsterdaekke, men ere om- 

 givne af talrige snehvide Blomsterblade. Her (hides 'ogsaa 

 talrige St0vdragere, men de ere golde. Frugtknuden er 69 

 Fig. 3. Fig. 4. rummet (Fig. 4). Hvert 



A /"1~1 /^^TlTnrrniJ^x Rum har kun et siddende 



opret jEg. Griffelen" er 

 lang og foroven delt i 

 69 lange AT (Fig. 3). 

 Naar Frugtknuden er ud- 

 voxen , danner den et 

 Slags Stenfrugt, som inde- 

 slutter b 9, (som oftest 7) store Fr0 og udvendig 

 er besat med traeagtige kegleformede Enuder. Saadanne 

 6 7 Frugter sidde taet sammen i en stor kugelformet 

 Frugtstand (Fig. Ib) af St0rrelse som et Menneskehoved 

 og med en Vaegt af 25 Fund, og danne hvad Botanikerne 

 kalde en Samfrugt. Fr0et er saa stort som et lille ^Eble, 

 Fig- 5. naesten kuglerundt, noget sammen- 



trykt forneden. Her sees en frem- 

 springende Knude (Fig. 5b), som 

 kaldes Navlen og betegner det Sted, 

 hvor Fr0et har vaeret befaestet til 

 c Fr0stolen. Fr0et frembyder flere 

 fra de fleste andre Planter meget 

 afvigende Forhold. Det ydre Lag 

 af Fr0skallen, den saakaldte Skal- 



b de g 



Fig. 3. Stdweien (| -J- nat. StOrr.) 



Fig. 4. Tversnit af Frugtknuden i nat. Storrelse. 



Fig. 5. Et Fr0 (omtrent | nat. Storr.) gjennemskaaret. a Skal- 



huden. b Navlen. c. Kjernehiulen. d indre Kimlaag. e ydre Kim- 



laag. f Frohvide. g Kimplante. 



