224 



hersket stor Uovereensstemmelse. Man bar saaledes paa- 

 staaet, at de samlede Vinterforraad , ja at de endog sam- 

 lede Korn, som de forhindrede fra at spire ved at afbide 

 Enderne paa det. Vel kan man undertiden fmde enkelte 

 Korn ved eller i Myrernes Tuer, men de have da slaebt 

 det derhen, ikke for at spise det, men blot som Bygge- 

 materiale, ligesom de sammenslaebe Grannaale, Jordklumper, 

 Smaakviste o. fl. Om de europseiske Myrearter er det til- 

 straekkeligt bleve/ godtgjort, at de ikke samle Vinterforraad, 

 men at de tilbringe Vinteren i Dvale, men dog kim naar 

 Thermometret falder til 2 Grader R. under Frysepunktet ; 

 man traeffer dem da i Tuerne, hvor de ligge sammen- 

 hobede i store Klumper, maaskee for at frembringe eller 

 for at vedligeholde nogen Varme, som i al Fald maa vaere 

 meget ringe, da man ikke med et saedvanligt Thermometer 

 kan paavise nogen Varmeudvikling. Naar Thermometret 

 stiger, komme Myrerne til Live igjen, og man kan under- 

 tiden see dem gaae omkring, selv naar der ligger Snee 

 paa Jorden. Men hvoraf naBre de sig da, naar de intet 

 Forraad samle?, turde man maaskee sparge; det er 

 her atter Bladlusene, der komme dem til Hjaelp. Ved en 

 maerkelig Overeensstemmelse i Myrernes og Bladlusenes 

 Liv, der end mere synes at vise, hvor neie disse Dyr ere 

 bundne til hverandre, overvintre Bladlusene ogsaa og falde 

 ogsaa ferst i Dvale ved 2 Graders Kulde. Myrerne ops0ge 

 dem i deres Vinterkvarteer , som meest er i Revner og 

 Ridser paa Trser, og modtage der deres Saft, som vel er 

 tilstede i ringe Maengde, men under Vinterlivet behave 

 Myrerne ogsaa kun meget lidet deraf. 



Den direkteNytte som Myrerne yde Mennesket, er 

 meget ubetydelig; hos os indsamles Larverne og Pupperne 

 og forhandles til Fede for insektaedende Sangfugle under 



