228 



Besvarelsen af det vigtige Sp0rgsmaal, om Plane- 

 terne have Atmosphaere, vil naturligvis afhaenge af 

 lignende lagttagelser som de, der have vist os, at Maa- 

 nen ikke havde nogen, altsaa af lagttagelser over Tus- 

 m0rke og Skydannelser. Dog maa man her vaere noget 

 forsigtigere med at naegte dens Tilstedevaerelse , da 

 Virkningen af en noget svag Atmosphaere let vilde und- 

 gaa vor Opmaerksomhed i de betydelige Afstande. Da 

 Tusmerkeregionen danner Overgangen mellem den af Solen 

 fuldstaendig oplyste og den aldeles m0rke Del af Planeten, 

 vil det kun vaere muligt for os at iagttage Tusmarket paa 

 de Planeter , der kunne komme i en saadan Stilling 

 til Jorden og Solen, at vi kunne se en sterre Del af 

 deres merke Halvpart. Dette er Tilfaeldet med de to 

 indre Planeter, Merkur og Venus, og, skjendt i ringere 

 Grad, med Mars. Og virkelig synes der paa disse Pla- 

 neter ikke at vaere nogen skarp Graendse mellem Lys og 

 M0rke, de synes altsaa at have Atmosphaere. Jupiter s 

 Bane omkring Solen ligger saa langt udenfor Jordbanen, 

 at vi fra Jorden bestandig se naesten hele den oplyste 

 Halvdel, og der kan derfor ikke blive Tale om at iagttage 

 noget Tusm0rke paa Jupiter, selv om det ogsaa findes. 

 Derimod se vi paa Jupiterskiven flere m0rke Striber, der 

 naesten indbyrdes parallele og parallele med ^Ekvator om- 

 give Planeten. Disse Striber ere ikke uforanderlige , saa- 

 ledes som vi finde Pletterne paa Maanen og paa flere af 

 de andre Planeter, de forandre sig fra Tid til anden, og 

 man bar endog troet at se dem op!0se sig i enkelte ad- 

 skilte Pletter. De kunne altsaa ikke tyde paa en Forskjel 

 mellem Land og Hav, men maa snarere antages at hid- 

 r0re fra en med maegtige Skymasser opfyldt Atmosphaere. 

 Enkelte lagttagere have endog set en Bevaegelse i disse 



