229 



Striber, der ikke kunde hidrare fra Jupiters Omdrejning 

 om Axen, og de have antaget, at denne Bevaegelse hid- 

 r0rte fra Vinde, der drev Skymasserne med sig; i nogle 

 Tilfaelde var Hastigheden ikke sterre, end at det vel kunde 

 vaere rimeligt , at denne Hypothese var rigtig , i andre der- 

 imod maatte Vinden have en mere end 100 Gange saa 

 stor Hurtighed, som de voldsomste Orkaner paa Jorden. 

 Om Saturn, Uranus og Neptun have Atmophaerer, vide vi 

 aldeles ikke. 



Tyngden paa Overfladen af en Planet vil, som man 

 let vil kunne indse, vaere afhaengig dels af den Maengde 

 Stof, der er i Planeten, altsaa af dens Masse, dels af 

 Overfladens Afstand fra Planetens Midtpunkt , fra hvilket 

 den hele Tiltraekning kan betragtes som udgaaende. Jo 

 storre Massen er, desto staerkere er Tiltraekningen , men 

 jo sterre Afstanden fra Midtpunktet er , desto mindre 

 bliver den, saaledes at den ved den doppelte Afstand kun 

 er en Fjerdedel, ved den tredoppelte -kun' en Niendedel 

 o. s. v. Tanke vi os saaledes en Klode, hvis Masse 

 (Vaegt) er 3 Gange saa stor som Jordens, og hvor Af- 

 standen fra Midtpunktet til Overfladen er 2 Gange saa 

 stor som i Jorden, saa vil Tyngden paa dens Overflade 

 vaere 2~G~j^-2 e ^ er I Gange saa stor som her paa Jorden. 

 Medens et Legeme her falder 15f Fod i ferste Sekund, 

 vilde det paa en saadan Klode falde f deraf ellerllf Fod 

 i ferste Sekund. 



Afstanden fra Planeternes Midtpunkter til deres Over- 

 flader kunne bestemmes, da man kan beregne, hvor langt 

 Planeten er fra Jorden, og man desuden kan maale, i hvil- 

 ken Afstand et lille Legeme, hvis Giennemsnit man kien- 

 der, maa holdes for at daekke Planetskiven ; i samme 



15* 



