234 



Grad have indvirket paa Jupiters Figur og maa bestandig 

 indvirke paa dens Tyngdeforhold. Medens vi derfor ved 

 Merkur, Venus og Mars ikke fmde noget Spor til Flad- 

 trykthed ved Polerne, fmde vi den meget staerk paa Ju- 

 piter, og en Maaling af dens to Gjennemsnitslinier bar 

 vist, at ^Ekvatorialgjennemsnittet er 20,018 Mile, medens 

 Polargjennemsnitslinien eller Axen kun er 18,524 Mile, 

 en Forskjel, som allerede paa en kjendelig Maade maa 

 indvirke paa Tyngden. Endnu staerkere er den umiddel- 

 bare Indvirkning af Centrifugalkraften , saaledes at Tyng- 

 den ved Jupiters Poler bliver ikke ubetydelig st0rre end 

 ved dens ^Ekvator. Et Legeme, der paa Jorden vejer 

 100 Fund, vilde, forflyttet til Jupiters ^Ekvatorialegne, trykke 

 med en Kraft af 217 Fund, medens det ved en af dens 

 Poler vilde trykke saa staerkt som 283 Pund her paa Jor- 

 den, og medens Faldrummet i forste Sekund ved ^Ekva- 

 tor er imellem 32 og 33 Fod, er det ved Polerne noget 

 over 42. Denne Forskjel i Tyngdens Virkning i de for- 

 skjellige Jupitersegne er saa betydelig, at den maa spille 

 en gjennemgribende Rolle endog i det borgerlige Liv, 

 om man vil taenke sig et saadant paa Jupiter. Den 

 Slags Vaesener, der skulde bebo Jupiter, maatte vi, idet 

 vi tage Hensyn til Tyngdens Virkning, taenke os betydelig 

 staerkere end Vaesener her paa Jorden eller ogsaa lettere 

 med uforandret Muskelkraft og Styrke i Benbygningen; 

 en Krop, som her tynger paa Knoglerne med en Kraft af 

 8 Lpd. , vilde ved Jupiters .ZEkvator fordre en Styrke i 

 Benene, som om der her paa Jorden skulde baeres 18 Lpd., 

 og ved Jupiterspolerne , som om de skulde baere 22 Lpd. 

 Det er let at se, at der i mange af Livets Forhold, ved 

 Bygninger og meget andet maatte tages Hensyn dertil, og 

 at dette Hensyn maatte modificeres efter det Sted paa 



