236 



ved Polerne af 137 Fund. Forskjellen paa de forskjellige 

 Steder er altsaa forholdsvis endnu starre end paa Jupiter. 

 Medens vi ikke kjende noget til de Stoffer, hvoraf 

 de andre Planeter bestaa, og ikke kunne vente nogensinde 

 at komme til Kundskab om dem, saa kiende vi dog meget 

 godt til deres Vaegtforhold. Det er allerede ovenfor vist, 

 hvorledes man er istand til at bestemme Planeternes 

 Masser i Sammenligning med Jordens. Da man nu ved 

 astronomiske lagttagelser er istand til at bestemme deres 

 Rumfang i Sammenligning med Jordens , saa kan man 

 ogsaa angive, hvor stor Massen vilde vaere af en Klode med 

 Jordens Storrelse, dannet af enhver af Planeternes Stof; 

 man kan altsaa bestemme Planetens Vaegtfylde i Sammen- 

 ligning med Jorden. Tage vi saaledes Saturn for os, saa 

 finde vi, at dens Masse er omtrent 100 Gange saa stor 

 som Jordens, medens dens Rumfang derimod er 772 

 Gange saa stort; tsenker man sig da en Klode af Jor- 

 dens Sterrelse dannet ud af Saturn , saa vilde dens 

 Vaegt blive |fj- eller ^ af Jordens Vaegt; Saturns 

 Vaegtfylde er altsaa y 1 ^ af Jordens. Af andre Unders0- 

 gelser kjender man Jordens Vaegtfylde i Sammenligning 

 med Vand, og ved, at den er 5 T G n V; Saturns Vaegtfylde 

 sammenlignet med Vandets bliver da j 1 ^ Gange 5 T ^j- 

 eller T 7 n %; den er altsaa lettere end Vandet. Om denne 

 ringe Vaegtfylde bar sin Grund i, at Saturn bestaaer af 

 ganske andre Stoffer end dem, vi finde her paa Jorden, 

 eller om den maaske kunde hidrere fra, at den faste 

 Saturnsmasse er omgiven af en meget taet og meget stor 

 Atmospbaere, vide vi ikke. Bestemme vi paa lignende 

 Maade Vaegtfylderne for de andre Planeter, finde vi at 

 Merkur, Venus og Mars i denne Henseende som i flere 

 andre staa meget naer ved Jorden, medens de ydre Pla- 



