243 



Mars's Aar, den Tid den bruger til et Omleb om- 

 kring Solen , er 668 Marsdage. Da Axen afviger 29 Gra- 

 der fra den lodrette Stilling mod Solbanen , ville Mars's 

 Vendekredse , som begraendse den hede Zone , den Deel 

 af Planeten, der kan faa Solen i Zenith, falde 29 Grader 

 paa begge Sider af ^Ekvator, medens Polarcirklerne , der 

 omslutte de kolde Zoner, falde 29 Grader fra begge Poler. 

 De tempererede Zoner ere her altsaa forholdsvis mindre 

 end paa Jorden. 



Paa Jorden ere Aarstiderne paa det na3rmeste lige 

 lange; paa Mars stiller Forholdet sig noget anderledes, 

 fordi dens Bane omkring Solen er betydelig aflang, saa 

 at dens Afstand fra Solen varierer en hel Del, og fordi 

 den, saavel som alle de andrePlaneter, hurtigst gjennem- 

 leber den Del af Banen, i hvilken den er naermest ved 

 Solen. Denne Del af Banen gjennemlebes nu i den Tid, 

 da den nordlige Jlalvdel bar Vinter, medens den sydlige 

 bar Sommer. Taenke vi os forsatte til et Sted paa den 

 nordlige Marshalvkugle , saa vil der for!0be 191 Dage fra 

 Foraarsjevnd0gn til Sommersolhverv og 181 Dage fra denne 

 Dag til Efteraarsjevndogn, saa at Sommerhalvaaret bliver 

 372 Dage, medens Vinterhalvaaret kun bliver 292^ Dag. 

 Den nordlige Halvkugle bar altsaa en lang Sommer og en 

 kort Vinter; paa den sydlige er Forholdet naturligvis det 

 omvendte. Hertil kommer endnu , at der er en betydelig 

 Forskjel mellem Solens varmende Indflydelse paa Grund 

 af dens ulige Afstand, saaledes at Mars modtager mest 

 Varme i den Tid, da den nordlige Halvkugle bar Vinter. 

 Det indses da let, at den nordlige Halvkugle maa have 

 en lang, tempereret Sommer og en kort, mild Vinter, 

 medens den sydlige bar en kort, forholdsvis bed Sommer 

 og en lang, meget streng Vinter. 



16 



