246 



Vand, og da der ifelge det Foregaaende ogsaa er Luft 

 paa Mars, saa ere Forholdene i det hele saadanne, at der 

 er Mulighed for et Plante- og Dyreliv i Lighed med Livet 

 her paa Jorden, om end med en mindre kraftig Udvikling, 

 paa Grund af at Solens Lys og Varme der virke noget 

 svagere end her. Dog ter man naturligvis ikke deraf, at 

 enkelte Livsbetingelser findes paa en Klode, slutte med 

 Sikkerhed, at Livet ogsaa findes; ligesaa lidt som man 

 fra Umuligheden af et Liv, som det paa Jorden, tor slutte 

 til Umulighed af Liv og Organisme overhovedet, hvilket 

 vilde vaere ligesaa urimeligt, som om den, der aldrig 

 havde set en Fisk, vilde paastaa, at der umulig kunde 

 \aere levende Vaesener i Vandet. 



Inden vi forlade Varme- og Lysforholdene paa Pla- 

 neterne, maa vi endnu omtale Maanernes Indflydelse i 

 denne Henseende. Denne kan man let forestille sig for 

 de andrePlaneters Vedkommende. Naar vi blot tage 

 Hensyn til, at deres Maanerne ere svagere belyste af 

 Solen end Jordens Maane, saa ville de forovrigt have 

 deres Maaneskin, Maane- og Solformerkelser, ligesom 

 Jorden. 



Saturn gj0r dog en Undtagelse i denne Henseende ; 

 den har Maaneskinsforhold og Formerkelser , som ere 

 enestaaende i Solsystemet, saavidt vi kjende det; og 

 Grunden til det saeregne ved Saturn er, at nogle af dens 

 Maaner ikke have dannet sig til runde Rloder, men der- 

 imod som flade, brede Ririge omgive Planeten i en tem- 

 melig lille Afstand. 



Ligesom Maanebanernes Planer falder Ringsystemets 

 Plan sammen med Saturns ^Ekvatorialplan. I en nogen- 

 lunde god Kikkert viser det sig som to Ringe, af hvilke 

 imidlertid den ydre ved en staerk Forsterrelse oploser 



