253 



ind i et koldt Vaerelse; men saetter man Skaalen i et op- 

 varmet Vaerelse, seer man, ligesom naar Vandet staaer i 

 Solen, ingen opstigende Vanddampe, uagtet Vandmaengden 

 i Skaalen efterhaanden formindskes. 



De Dampe, som stige op fra Vandet, ere altsaa kun 

 synlige, naar Luften er koldere end Vandet, og, at de 

 blive synlige, hidrerer kun derfra, at de afkjeles saa 

 meget, at enDeel af dem blive til Vand igjen; dette Vand, 

 der er fordeelt i meget fine Blaerer, danner den synlige 

 Taage. Dampe ere altsaa altid usynlige, saalaenge de ere 

 tilstede som Dampe, og blive kun synlige, naar en Deel 

 af dem atter forvandles til Yand. Saadanne usynlige Vand- 

 dampe opstige altid fra Vandet, hvad enten det er varmt 

 eller koldt, naar Luften er t0r; ja man bar endogsaa fun- 

 det, at Isen opsender Vanddampe selv ved flere Graders 

 Kulde. Vai\det kan altsaa forvandles til Damp ved alle 

 Varmegrader, men ved lavere Varmegrader fordamper det 

 kun fra Overfladen. Naar Vandet koger, seer man 

 derimod Dampbobler stige op fra dets Indre, eller i Reg- 

 len fra Bunden af Kogekarret, og kun, naar Dampene ud- 

 vikles paa denne Maade, siger man, at Vandet koger. For 

 at koge maa Vandet opvarmes til en visGrad, i hvilken 

 Henseende vi fore!0big ville n0jes med den bekjendte Er- 

 faring, at Vandet begynder at koge, naar det bar naaet en 

 Varme af omtrent 80 Reaumur. 



For at finde Grunden til, at Vandet ikke kan koge o: 

 udsende Dampbobler fra sit Indre, ferend det bliver op- 

 varmet til denne Varmegrad, men vil fordampe fra Over- 

 fladen ved lavere Varmegrader, maa man forst vide, om 

 de Dampe, der opstige fra Vandet ved forskjellige Varme- 

 grader, ere af samme Natur, om de have de samme Egen- 

 skaber i lige hej Grad. Naar Vanddampe af en hej Varme- 



