154 



saadanne Steder, hvor Jorden holdes fugtig ved Aaer og 

 Baekke, og danner udelukkende idet den imod de tro- 

 piske Planters Saedvane ikke ynder andre Vaexters Selskab 

 smaa Grupper, der, som man let vil tsenke sig, frem- 

 byde et heist eiendommeligt Udseende, da den store 

 Palmekrone, som pleier at pryde Toppen af en h0i rank 

 Stamme, her synes at dukke frem af Jorden og ved Grun- 

 den er omgiven af 4 5 store Frugter, der taet besatte 

 med Levninger af Griffeler og Blomsterblade have Lighed 

 med en Negers Krushoved, hvorfor de ogsaa af Landets 

 spanske Beboere have faaet Navnet Cabeza de Negro eller 

 Negerhoved*). I Blomstringstiden (April Mai) opfylder 

 den Luften med den herligste Vellugt, og da omsvaermes 

 den af Myriader af Insecter; senere (i October) afgive de 

 umodne Frugter, medens Fr0hviden endnu er en bled 

 Masse, en yndet F0de baade for Indianerne og Skovens 

 vilde Dyr. Men det er fornemmelig de modne Fr0, hvoraf 

 der i de sidste Decennier udfores hele Skibsladninger fra 

 Magdalenafloden til Europa og Nordamerika, som ved deres 

 eiendommelige Beskaffenhed og Anvendelse fortjene vor 

 Opmserksomhed. 



Den vaesentlige Del i Fr0et er Kimen, en lille Plante 

 som opstaaer eftei Befrugtningen af en enkelt Celle (Kim- 

 blaeren) i ^Egget, og som ved Vaexten udvikles til en Plante 

 ganske lig Moderplanten. Hos mange Planter udfylder 

 Kimen hele Fr0ets Kjaerne (t. Ex. de Korsblomstrede , de 

 ^Erteblomstrede) , og da ere Fr0bladene store, og deres 



*) Planten selv kaldes Palma de Marfil og Freene Marfil vegetal (ve- 

 getabilsk Elfenben). Blandt Indianerne ved Magdalenafloden bsrer 

 den Navn af Tagua og i Panama af Anta, medens Peruanerne 

 kalde den Pullipunta eller Romero. 



