167 



til dette 0iemed give en Beskrivelse af dens Dannelses- 

 maade. 



Unders0ge vi under Mikroskopet en organisk Dannelses- 

 vaedske, f. Ex. den i Planterne circulerende Naeringssaft 

 eller den Vaedske, der udsiver paa et sin Overhud be- 

 rovetSted afLegemet, som efter Virkningen af etSpansk- 

 flueplaster, for at see, hvilke Forandringer der foregaae 

 i denne fra forst af vandklare Vaedske, da fmde vi, at der 

 snart danner sig mange smaae faste Punkter, som lidt 

 efter lidt ordne sig flere ved Siden af hinanden til en 

 Klump, og noget efter see vi udenom denne en lille Hinde 

 hvaelve sig frem, saaledes atKlumpen dog fra Begyndelsen 

 af sidder fast etsteds paa denne blaereformede Hindes Ind- 

 side. Dog gjaelder denne Kjaernens thi saaledes kaldes 

 Kiumpen Fastsidden i Almindelighed kun til en vis Tid, 

 og saalaenge passer da den almindelig brugte Sammenlig- 

 ning, at Cellehinden saaledes kaldes den ydre Hinde 

 hvaelver sig om Kjaernen ligesom Uhrglasset om Ski- 

 ven; i mange Tilfaelde lasner nemlig Kjaernen sig snart 

 aldeles fra Hinden, og kommer til at ligge i Midten af 

 den af denne dannede Blaere, og Rummet mellem disse to 

 Dele er opfyldt af en tyndere eller tykkere Vaedske. Nu 

 ferst er Cellen faerdig, det vil sige, den bar gjennemgaaet 

 sin Dannelse; men dens Liv er ei dermed forbi. Ikke at 

 tale om, at der stadig foregaaer Forandringer mellem den 

 og Yderverdenens Stoffer derved, at nogle af de i dens 

 Vaedske opleste Stoffer traede ud gjennem Cellehinden, 

 medens andre udenfra traenge ind, eller derved, at der 

 kan afsaettes nogle af de i Vaedsken opleste Stoffer paa 

 dens Cellehindes Indside og derved stadig fortykke den 

 og forandre dens Sammensaetning; der er endnu en meget 

 vigtigere og betydningsfuldere Forandring tilbage, den 



