175 



Indfedte dette Phaenomen, som om de ved Benaevnelsen 

 anende vilde betegne Tingenes gamle Tilstand, da hine 

 H0idestraekninger vare Grundene, Stepperne selv Bunden 

 af et stort Middelhav. 



Endnu kalder ofte en natlig Skuffelse disse Fortidens 

 Billeder tilbage. Thi naar Stjernerne i deres raske Op- 

 og Nedgang belyse Slettens Rand, eller naar de zittrende 

 fordobble deres Billed i et lavere Lag af belgende Dunster, 

 troer man at see det ubegraendsede Ocean for sig. Lige- 

 som dette, opfylder Steppen Gemyttet med en Falelse af 

 det Uendelige, og igjennem denne F01else ligesom lesriver 

 det sig fra de sandselige Indtryk af Rummet og paavirkes 

 af heiere aandelige. Men Skuet af det klare Havspeil, 

 hvori den letbevaegelige, blidt skummende B01ge kruser sig, 

 r tillige venligt. D0d og ubevaegelig ligger derimod Step- 

 pen udstrakt, ligesom en 0de Planets n0gne Klippeskorpe. 



I alle Zoner baerer Naturen det samme Phaenomen, 

 disse store Sletter, tilskue; men i enhver have de en 

 eiendommelig Charakteer, et Physiognomi, som betinges 

 af Jordbundens Forskjellighed^ af Klimaet og Beliggenheden 

 over Havets Overflade. 



I det nordlige Europa kan man betragte de Hede- 

 straekninger, som, bedaekkede af en og samme, alt andet 

 fortraengende Plantevaext, straekke sig fra Jyllands Spids til 

 Scheldes Udleb, som sande Stepper; men som Stepper af 

 ringe Udstraekning og med staerktbakket Overflade i Sammen- 

 ligning med Sydamerikas Llanos og Pampas, og med Mis- 

 souris og Kobberflodens Graesmarker, paa hvilke den kruus- 

 haarede Bison og den lille Moskusoxe svaerme omkring. 



Et mere storartet og alvorligt Skue frembyde Sletterne 

 i det indre Afrika. Lig det stille Oceans udstrakte Flade 

 har man f0rst i nyere Tider fors0gt at gjennemforske dem : 



