202 



den del; selv om Natten, naar Skovmyren bar lukket 

 sine Boliger, opherer den ikke med sit Arbeide. 



Under disse deres Arbeider er det maerkeligt at see, 

 hvorledes de vide at benytte enhver gunstig Betingelse, 

 som Terrainet frembyder dem, og hvorledes de hjaelpe 

 og understette hverandre. Saaledes fortaeller den franske 

 Naturforsker P. Huber , hvem man skylder saa mange for- 

 trinlige lagttagelser over Myrernes Liv, felgende inter- 

 essante Traek. Ved en Dag at iagttage de sorteMyrers 

 (Formica fusca; le fourmi noir cendree Huber) 

 Byggemaade, som meget ligner den brune Myres, saae ban 

 en enkelt Arbeider, som var ifaerd med at opfere en Celle. 

 Den ene Muur var allerede reist, og den var nu i Begreb 

 med at bygge den anden, for derpaa, som saedvanligt, at 

 daekke Aabningen med et hvaelvet Loft. Denne Muur var 

 imidlertid ikke bleven paralel med den forste, men saa 

 skjaev, at den vilde st0de sammen med den f0rste under 

 en spids Vinkel. Arbeidermyren lod imidlertid ikke til at 

 bemaerke dette Misforhold , thi den arbeidede ivrigt videre, 

 indtil der kom en anden Myre, som syntes at blive for- 

 undret over dens Byggemaade ; thi efter at have unders0gt 

 den skjaeve Muur et Oieblik, nedrev den den fuldstaendigt 

 og opbyggede en anden, som var parallel med den f0rste, 

 og forenede dem derpaa ved et hvaelvet Loft. 



Andre Arter bygge igjen paa forskjellig Maade, f. Ex. 

 under Steen, mellem Graesr0dder, ved at minere i Trae 

 o. s. v., men i Regelen er det de braadlose Myrer, 

 som opf0reTuer, medens de stikkende danne sig sim- 

 plere Boliger. 



Efter saaledes 10seligt at have betragtet Myrernes Tuer 

 og den Maade, hvorpaa de bygges , skulle vi gaae over til 

 at betragte deres Beboere. Af disse fmdes der tre 



