301 



forneden bestaaer af de oprindelig lodrette og fjerntstaaende, 

 men nu ligesom uhyre Touge sammenflettede Luftrodseiler. 

 Disse baere overall til en vis H0ide Spor af talrige Indsnit 

 i Barken, thi sjeldent gaae de Indfedte forbi uden at for- 

 syne sig med et lille Forraad af Kautschuk, enten til eget 

 Forbrug eller for at saelge det i den naermeste By. Den 

 tykke Maelkesaft udflyder, som om det kunde Fig 5 

 vaere af en Kilde, og stivner snart til en r0d- 

 brun Masse. Paa Java dannes heraf Fakler, 

 som benyttes tilatops0ge Svalerederne i de store 

 Kalkhuler*). Maelkesaften af en anden Figenart 

 (Ficus ceriflua), som voxer i stor Maengde 

 i den vestlige Deel af Java, giver ved Indkog- 

 ning et fortrinligt Slags Vox, som benyttes 

 meget paa denne 0. 



Medens Maelkesaften hos de fleste Arter af 

 denne Familie er uskadelig, saa gives der dog 

 ogsaa dem, hvor den indeholder meget giftige 

 St offer. Allerede hos vor Braendenelde 

 fmde vi Spor hertil. Det braendende Haar be- 

 staaer af en meget fin sylformig Celle, som 

 forneden er udvidet og indeholder en giftig 

 Vaedske. Ved den mindste Bearing afbrydes 

 den yderste skjaeve Spids **), som i Enden bar 

 en lille kugelformig Udvidning, der er b0iet 

 lidt til Siden. Haaret bliver herved til et 



Fig. 5. El Braendhaar af Urtica dioeca, staarkt forstcrret. 

 *3 Java, seine Gestalt etc. von Franz Junghuhn, I. 259. 

 **} Den yderste Spids af Haaret fFig. 5, til x) har uptaget i sin Vaeg 

 et haardt glasastigt Stof, hvorved den bliver meget stiv og let 

 braekkelig, medens hele den evrige Deel af Haaret er bled og 

 bniclig. Hcraf vil det kunne forstaaes, hvorfor man brsender sig 

 mindre paa en Nelde ved at lagc fast paa den end ved at berere 



