305 



aeggehvideholdigt Stof forhindres fra at lebe sammen, 

 naar de engang ere forenede, ikke mere sondres fra hver- 

 andre. Ma^kesaften indeholder altid i sterre eller mindre 

 Maengde Kautschuk, men er, som vi have sect, for Resten 

 meget forskjellig i sin chemiske Sammensaetning. I nogle 

 Planters Maelkesaft er Kautschuken aldeles overveiende, og 

 den tjener da til Tilberedning af dette Stof (hos Kaut- 

 schukplanterne ) ; hos andre ere de naerende Plante - 

 stoffer (Sukker, ^Eggehvide o. a.) fremherskende , og da 

 benyttes Maelkesaften som Naeringsmiddel (isaer hos de 

 saakaldte Ko- eller Maelketraeer ) ; sjeldnere forekomme 

 Stivelsekorn, som hos Vortemaelken, hvor de udmaerke sig 

 ved deres eiendommelige Knogleform (Fig. 6 ee); hos andre 

 igjen er det meget virksomme giftige, undertiden narcotiske 

 Stoffer (t. Ex. Opium), som forekomme i sterst Maengde 

 (hos mange Gift- og Laegeplanter). 



Overskjaerer man Staengelen af den ved Grofter og 

 Gjaerder almindelig vildtvoxende Svaleurt (Ghelidonium 

 majus), vil man fmde, at den gule Maelkesaft kommerfrem 

 fra 8 Punkter, der i et Laengdesnit vise sig som to gule 

 Striber i Naerheden af Barken. Netop paa dette Sted finde 

 vi 8 Bastbundter , hvoraf vi altsaa. kunne indsee, at Maelke- 

 saften her har sit Saede i Basten. Men dette gjaelder 

 hvad vi ogsaa kunne slutte af den Maade, hvorpaa Kaut- 

 schuken vindes ikke blot om denne Plante, men ogsaa 

 om alle andre. Det er saaledes en almindelig Regel, at 

 Maelkesaften forekommer isaer i Basten, og om den ogsaa 

 er tilstede i andre Plantedelc (Bladene, Blomsten, Frugten), 

 saa er det dog kun, forsaavidt der i disse forefmdes et 

 eiendommeligt Slags Bastceller, de saakaldte Maelkekar 



thi kun disse ere island til at frembringe 

 Maelkesaft. Lader os da kaste et Blik paa Basten og 



