257 



Vaedskens Overflade forages betydeligt, eller naar de 

 udviklede Dampe indesluttes og ferst kunne slippe ud ved 

 h0jt Tryk, vil Varmegraden ogsaa stige, man i desto rin- 

 gere Forhold, jo hejere den er. Dersom Kogepunktet 

 forh0jedes $ for hver Tomme Lufltrykket eller Damp- 

 trykket forogedes, vilde Vand under etTryk, der var dob- 

 belt saa stort som det saedvanlige Lufttryk, f0rst koge ved 

 130, men det koger allerede ved 97, og man seer heraf, 

 at Kogepunktet ikke vedbliver at forhejes | , for hver 

 Tomme Lufttrykket stiger. 



Det blev ovenfor sagt, at Kogekarret maatte vaere 

 meget fladt, dersom Vandet ikke skulde vaere varmere end 

 80, naar det kogte ved saedvanligt Lufttryk. Dampboblerne 

 dannes nemlig i et saedvanligt Kogekar ved Bunden, 

 som opvarmes af Ilden, og de maa altsaa foruden Luft- 

 trykket endnu baere Trykket af det Vand, der staaer over 

 dem. Dette vil ligesom Lufttrykket udaves fra alle Sider 

 paa den Vandhinde, der omgiver Dampboblerne, og de 

 Dampe, som disse indeholde, maa altsaa have desto staerkere 

 Spaending, jo laengere de ere fra Vandets Overflade, og til 

 den forogede Spaending herer en h0jere Varmegrad. Da 

 en Vands0jle af 15 Tommers H0jde ud0ver det samme 

 Tryk, som en Quiks01vs0jle paa 1 Tomme, maa Damp- 

 boblerne, naar de befmde sig 15 Tommer under Over- 

 fladen af Vandet, vaere f varmere end ved selve Over- 

 fladen ; ere de 30 Tommer under Overfladen maa de vaere 

 lf varmere, og saa fremdeles. Jo dybere Kogekarret er, 

 desto varmere maa altsaa Vandet vaere , far det kan 

 koge; var det f. Ex. 33 Fod dybt, vilde det Tryk, Damp- 

 boblerne ved Bunden maatte baere, netop vaere dobbelt 

 saa stort, som det saedvanlige Lufttryk, thi 33 Fod Vand 

 ud0ve det samme Tryk, som 29 Tommer Quiks01v, og 



