273 



gjennem Svaelget i Spiser0ret og derfra ned i Maven. 

 Spyttets Virkning er imidlertid ei alene den, at del sam- 

 menklaeber de enkelte mindre Dele, hvori F0den er bleven 

 deelt, og deraf danner en storre Masse, hvorpaa Musklerne 

 virke med mere Kraft; det bar tillige en chemisk Virkning:, 

 og indleder den Proces, som udvikles videre i Maven; 

 idetmindste er det afgjort, at det yttrer en bestemt che- 

 misk Virkning paa nogle Stofler, hvis Repraesentant Sti- 

 velsen er, idet det omdanner dem til Sukker; og netop 

 disse Stoffer forekomme overordentlig hyppigt i vore Nae- 

 ringsmidler, danne nemlig en af Hovedbestanddelene i alle 

 Ivornarterne og i Kartoflerne. Denne Virkning skyldes 

 vaesentligst en af Spyttets Bestanddele, det saakaldte Ptya- 

 lin, som vel kun flndes deri i en meget ringe, men dog 

 i en tilstraekkelig Maengde til ved sin Naervaerelse at kunne 

 fremkalde en Proces, som, skjendt vel ei absolut nedvendig 

 for Menneskets Livs Bestaaen, thi Erfaringer, som vi 

 senere ville komme til lidt naermere at omtale, have godt- 

 gjort, at Fordeielsen kan fmde Sted, uden at Spyttet kan 

 have nogen Indflydelse derpaa, dog er af en ikke uvae- 

 sentlig Betydning. 



Fra det daglige Liv veed Enhver , at der f. Ex. 

 ved Ollets eller Vinens Tilberedning er Tale om Gjaering, 

 og Enhver veed, at der til Maltets Afkog maa tilsaettes et 

 Stof, det saakaldte Gjaer, for at den kan komme istand; 

 men hvad dette Gjaer er, og hvad den chemiske Betydning 

 af selve Gjaeringen er, er maaskee mindre bekjendt. Gjaeret 

 er et af Planteverdenen fremgaaet quaelstofholdigt Legeme, 

 som vaesentlig bestaaer af Celler, og som udmaerker sig 

 ved den Egenskab, at dels Naervaerelse , selv i ringe 

 Mamgde, sammen med andre Stoffer under Luftens Adgang 

 og passende Temperatur bevirker, at disse andre Stoffers 



