274 



Elementer forbinde sig paa en ny Maade , forsaavidt 

 de overhovedet ere island til at lide nogen Forandring. og 

 derved danne nye Forbindelser, som bestaae af de samme 

 Grund stoffer, men forbundne paa en anden Maade. Denne 

 Virkning maa man taenke sig at afhaenge deraf, at Gjaerets 

 mindste Dele befinde sig i en bestandig Forandring, og 

 at denne deres Virksomhed eller Bevaegelse forplantes til 

 de Stoffer, hvormed Gjaeret kommer i Beroring, og der- 

 ved bevirker deres Adskillelse; i Ollet f. Ex. er dets Virk- 

 ning saaledes den, at det i Maltet indeholdte Sukker om- 

 dannes til Kulsyre, som for endeel gaaer frit ud i Atmo- 

 sphaeren, og Viinaand, som er den vigtigste Bestanddeel i 

 Ollet, paa hvilken dets berusende Egenskab som bekjendt 

 beroer. Disse to Stoffer ere nu vel i alle deres Egen- 

 skaber vidt forskjellige fra Sukkeret; men analyserer man 

 dem, saa vil man fmde, at Summen af de i den ud- 

 viklecle Maengde Kulsyre og Viinaand indeholdte Grund- 

 stoffer er aldeles lig den Maengde af dem, som oprindelig 

 fmdes i Sukkeret. Denne Eiendommelighed , at et Stof 

 ve<J sin blotte Naervaerelse virker omdannende paa andre, 

 tilherer nu ikke alene Gjaeret, men det deler den med 

 mange andre Stoffer; de derved frembragte Forandringer 

 ere forskjellige, men stemme alle overeens deri, at de ny- 

 dannede Forbindelser altid ere dannede af de samme Ele- 

 menter som de for tilstedevaerende eller ialtfald kun ere 

 yderst lidt forskjellige fra dem. Et saadant Stof er nu 

 Ptyalinet, og derfor forandres Stivelsen ved dets Virkning 

 til Sukker, som kun adskiller sig fra Stivelsen ved at inde- 

 holde lidt mere Vand, og et saadant er fremdeles det Stof, 

 som spiller den vigtigste Rolle i hele Ford0ielsen, Pep- 

 sinet nemlig, som fmdes i Mavesaften, hvis Indflydelse paa 

 Fedemidlerne vi nu skulle betragte. 



